ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312412 · 2015-12-09 00:00:00 — Dnr Ju2015/09444/ Svar på fråga 2015/16:412 av (M) Avskaffande av kravet på tillstånd för att få dansa har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att vidta åtgärder så att det föråldrade systemet med tillstånd för att få dansa på restauranger och barer upphör. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En danstillställning som anordnas för allmänheten eller som allmänheten har tillträde till är en offentlig tillställning enligt ordningslagen. Av lagen följer att det krävs tillstånd för att anordna en offentlig tillställning på en offentlig plats. I fråga om vissa typer av offentliga nöjestillställningar, bl.a. danstillställningar, krävs tillstånd även om de anordnas på platser som inte är offentliga. Om det kan ske utan fara för ordning och säkerhet eller för trafiken, får emellertid anordnaren befrias från skyldigheten att söka tillstånd för sådana tillställningar. Jag delar i och för sig bedömningen att ett avskaffande av kravet på tillstånd för danstillställningar skulle kunna leda till minskade administrativa bördor. Det finns emellertid andra aspekter som måste tillgodoses. Det är viktigt att danstillställningar inte genomförs på ett sätt som kan medföra ordningsstörningar eller på annat sätt riskera säkerheten för de personer som deltar i arrangemanget. Genom att det finns ett krav på tillstånd får kännedom om en tillställning. har då möjlighet att meddela villkor för tillställningen, t.ex. vilken tid den ska vara avslutad, hur många som får vistas i lokalen och hur många ordningsvakter som ska finnas på platsen. Även frågor om parkeringsplatser, toaletter och brandskydd kan då tillgodoses. Vidare kan polisen vid behov förbjuda, ställa in och upplösa en tillställning med stöd av ordningslagen. De argument som kan anföras mot ett avskaffande av kravet på danstillstånd, framför allt när det gäller ordning och säkerhet, väger därmed tyngre än behovet av minskad administration. Jag avser därför inte att nu vidta några åtgärder i frågan.
frs · H312413 · 2015-12-09 00:00:00 — Dnr Fi2015/05422/SE Dnr Fi2015/05482/SE Svar på fråga 2015/16:391 av (M) Höga drivmedelsskatters inverkan på konkurrenskraften och på fråga 2015/16:413 av (M) Höga bensin- och dieselskatter har frågat mig om det kan bli aktuellt med ytterligare skattehöjningar på bensin och diesel i än vad som redan har aviserats i budgeten. har också frågat klimat- och miljöministern om det på grund av nya avtal i och på grund av miljön kan bli aktuellt med ytterligare skattehöjningar på bensin och diesel i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på denna fråga. Staten har ett stort budgetunderskott. Som jag har svarat tidigare på liknande frågor och interpellationer så är skatter på drivmedel en viktig intäktskälla för staten. De höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som träder i kraft bidrar till att finansiera den gemensamma välfärden och angelägna reformer. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är nödvändigt att visar ledarskap och ökar takten i klimatarbetet. Därför har regeringen ökat energi- och koldioxidskatterna. Alla skatteförändringar bereds i den ordinarie budgetprocessen.
frs · H312414 · 2015-12-15 00:00:00 — Dnr M2015/04149/Ee Svar på fråga 2015/16:414 av (M) PFE-programmet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att säkerställa att ett PFE 2.0, dvs. en uppföljare till PFE-programmet, införs. En effektivare energianvändning kan bidra till en tryggare energiför-sörjning och ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv. Regeringen har sedan sitt tillträdande genomfört flera större satsningar inom energi-effektiviseringsområdet, inte minst satsningen på energieffektivisering och renovering av flerbostadshus. För att fördjupa kunskapsunderlaget i energieffektiviseringspolitiken uppdrog regeringen åt att utreda förutsättning-arna för att införa ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat). Regeringen bedömer mot bakgrund av att ett kvotpliktssystem inte hinner införas för att kunna bidra till måluppfyllelse 2020. Regeringen bedömer vidare att det är för tidigt att nu ta ställning till ett styrmedel för energieffektivisering med tidshorisonten 2030. I sammanhanget vill regeringen även uppmärk-samma att frågan har beröringspunkter med arbete. En central del av regeringens energieffektiviseringsarbete sker inom EU där regeringen har drivit på för att det ramverk för styrning av energi-unionen som tas fram ska säkerställa uppfyllandet av EU:s 2030-mål för förnybar energi och energieffektivisering. Regeringen har i detta sam-manhang även drivit att medlemsstaterna ska formulera nationella bidrag till de EU-övergripande målen och regeringen stödjer en höjning av EU:s energieffektiviseringsmål till till 2030. Det bör också nämnas att en översyn av Energieffektiviseringsdirektivet ska genomföras , en process där regeringen avser att delta aktivt.
frs · H312416 · 2015-12-09 00:00:00 — Dnr Ju2015/09467/ Svar på fråga 2015/16:416 av (M) Återfall i brott har frågat mig frågat mig vad jag och regeringen konkret kommer att föreslå för att återfallen i brott ska minska och när förslagen ska presenteras. Regeringen anger i skrivelsen till att arbetet med att utveckla former för ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete är en av de största utmaningarna för en modern kriminalvård. Som jag framhöll i mitt svar på fråga 2014/15:460 Återfall i brott vill dock jag och regeringen ta ett större och bredare grepp om det återfallsförebyggande arbetet och samverkan med andra aktörer. Över huvud taget anser regeringen att det är nödvändigt med arbete på flera fronter för att vi ska kunna minska brottsligheten och öka tryggheten. Det krävs konkreta åtgärder för att såväl förebygga och bekämpa brott som förhindra återfall i brott och stödja brottsoffren. Regeringen har därför bl.a. tagit initiativ till en ny en nationell satsning på det brottsförebyggande arbetet som ska skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Inom ramen för denna satsning kommer det återfallsförebyggande arbetet att vara en viktig del. Regeringen har i sin skrivelse till pekat ut en rad områden där regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder och avser att fatta beslut om några av de åtgärder som aviseras i skrivelsen.
frs · H312417 · 2015-12-09 00:00:00 — Dnr U2015/05687/S Svar på fråga 2015/16:417 av (L) Färre pensionerade lärare i skolan på grund av höjd löneskatt för äldre har frågat mig på vilket sätt som jag kommer att verka för att fler pensionärer kan anställas i svensk skola. Regeringen, Moderata samlingspartiet, , och har genom migrationsöverenskommelsen enats om nödvändiga insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. Av överenskommelsen framgår bl.a. att pensionerade lärare och lärarstudenter kan vara en resurs i undervisningen av nyanlända elever. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att generellt förbättra den svenska skolan och mer specifikt stärka utbildningen för nyanlända elever. Till dessa hör att regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjlighet att tillgodose nyanlända elevers rätt till utbildning (dir. 2015:122). Förslagen ska bidra till att upprätthålla kvaliteten på undervisningen för alla elever i skolväsendet. Utredaren ska bl.a. föreslå hur enskilda huvudmän för skolor där det finns kö ska kunna ta emot nyanlända elever och utreda hur kommuner i större utsträckning ska kunna placera elever i andra skolor än de närliggande för att främja en jämnare fördelning av nyanlända elever och förbättra förutsättningarna för integration. Utredaren ska även undersöka om det finns behov av ytterligare insatser för att exempelvis pensionerade lärare och lärarstudenter ska kunna vara ett stöd för nyanlända elever. Det finns enligt skollagen inget som hindrar att pensionerade lärare arbetar som lärare inom skolan. Jobbskatteavdragets utformning innebär också att personer som har fyllt vid årets ingång beskattas lägre än yngre personer. Även studenter kan vid sidan av studierna bidra till att stödja nyanlända elever i skolväsendet. Utredaren ska därför ge exempel på hur t.ex. pensionerade lärare och lärarstudenter kan utgöra stöd för nyanlända elever och undersöka orsaker till att detta inte sker och om det finns behov av ytterligare insatser. Uppdraget ska redovisas .
frs · H312418 · 2015-12-18 00:00:00 — Dnr N2015/08430/AS Svar på fråga 2015/16:418 av Per Åsling (C) Hotet mot Tillväxtanalys i Per Åsling har mot bakgrund av den översyn av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser som genomförts, frågat mig vad jag gör för att stärka myndigheters regionala närvaro. Låt mig börja med att konstatera att har ett stort behov av analyser och utvärderingar inom näringspolitiken. Jag är angelägen om att säkerställa att de bästa förutsättningarna för en sådan verksamhet ska finnas på plats. Av den anledningen har en översyn av Tillväxtanalys genomförts. Någon omlokalisering av Tillväxtanalys från är inte aktuell. Som nämns i frågan har Statskontoret i uppdrag att ta fram ett samlat underlag om statliga myndigheters lokalisering. I det ingår bland annat att kartlägga den statliga närvaron regionalt och lokalt och att föreslå utgångspunkter som kan vara vägledande för statliga myndigheters arbete med frågor som rör lokalisering. Regeringens ambition är att bedriva en politik som utvecklar landsbygden och möjligheten för kvinnor och män att bo och verka i hela landet. Det är av central betydelse att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet.
frs · H312419 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08427/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:419 av (M) flygplats har frågat mig när regeringen ska följa tillkännagivanden om . Beredningen av tillkännagivanden är ännu inte avslutad i . I samband med en interpellationsdebatt med lämnade jag vissa besked om beredningsläget. Jag har inga andra svar på fråga.
frs · H312420 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr U2015/05702/S Svar på fråga 2015/16:420 av (M) Undervisning i demokrati och mänskliga fri- och rättigheter har frågat mig om jag tänker ta några initiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att alla skolor förmedlar och förankrar respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna samt verkar för att motverka radikalisering. Utifrån demokratiska principer och mänskliga rättigheter skapas ett demokratiskt samhälle. Ett demokratiskt samhälle förutsätter att var och en respekterar andras rättigheter och att motsättningar löses enligt demokratins spelregler. Att värna demokratin mot våldsbejakande extremism är därför ett av målen för regeringens demokratipolitik. I syfte att ge en helhetsbild av regeringens arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism beslutade regeringen skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103) har i uppdrag bl.a. att engagera och involvera berörda aktörer på lokal nivå, såsom skolan, och att underlätta utvecklingen av lokala samarbetsformer i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Samordnaren ska vidare ge exempel på och sprida framgångsrika åtgärder på nationell och lokal nivå för att motverka grogrunderna för våldsbejakande extremism. Regeringen beslutade även att samordnaren ska ta fram och initiera genomförandet av en sammanhållen strategi för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. På skolområdet tar skrivelsen bl.a. upp det uppdrag regeringen gav Forum för levande historia , att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2015/0219/KA). Målsättningen är att nå ut till alla elever i och i gymnasieskolan. Vi vet från olika rapporter, bl.a. från , att det finns ett behov av att utveckla skolans arbete med att främja mänskliga rättigheter. I det uppdrag som regeringen gav att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S) ingår det därför bl.a. kompetensutvecklings- och stödinsatser som avser arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund. De nationella skolutvecklingsprogrammen ska i sig utgå från skolans värdegrund som den anges i läroplanerna. Uppdraget är utformat för att ge breda systematiska och långsiktiga kompetensutvecklings- och stödinsatser som riktar sig till hela skolsystemet, från huvudmannanivån till skolnivån. På så sätt skapas det förutsättningar för en reell förbättring av den svenska skolan, inte minst vad gäller denna fråga. Detta är några av de initiativ regeringen vidtagit för att stödja skolorna i deras arbete med värdegrunden som den anges i läroplanerna.
frs · H312421 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Ju2015/09493/ Svar på fråga 2015/16:421 av (M) Frihetsberövande av personer med små barn har frågat mig vilka överväganden eller åtgärder jag anser att den särskilda problematik föranleder som uppstår när det blir aktuellt med frihetsberövande av personer som har små barn. En central målsättning med regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv ska genomsyra alla åtgärder som rör barn. Enligt artikel 9 ska konventionsstaterna respektera rätten för det barn som är skilt från den ena eller båda föräldrarna att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna, utom då det strider mot barnets bästa. Det innebär bl.a. att Kriminalvården särskilt ska uppmärksamma ett barns behov och rättigheter om en nära anhörig blir frihetsberövad. Det kan avse såväl behovet hos ett barn att upprätthålla kontakt med en förälder som är frihetsberövad som behovet att ingripa till skydd för ett barn. Kriminalvården arbetar därför aktivt med såväl ett barnperspektiv inom sin verksamhet som med föräldrastöd. I Kriminalvårdens grundutbildning får all personal utbildning i att ha ett barnperspektiv och myndigheten har också särskilt utbildade barnombud som ska ge barn, föräldrar och personal stöd i barnfrågor. För Kriminalvården gäller dock att ett barns kontakt med en frihetsberövad förälder alltid måste balanseras mot kraven på säkerhet. Det är kommunernas socialtjänster som har det främsta ansvaret för att skydda och stödja barn som far illa. har även särskild sakkunskap när det gäller att göra individuella bedömningar av vad som är till ett barns bästa. För att möta ett barns behov av att upprätthålla kontakten med en frihetsberövad förälder är det därför av avgörande betydelse att Kriminalvården på ett bra sätt samarbetar med , övriga inblandade myndigheter och andra aktörer. För att säkerställa genomslag i har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att lämna förslag till lag om en inkorporering av i svensk rätt. ska redovisa sitt uppdrag . Det JO-beslut som frågan hänför sig till pekar på vikten av ett korrekt förhållningssätt i alla frågor som rör barns rättigheter. Jag kan konstatera att Kriminalvården bedriver ett aktivt arbete med att utveckla sin verksamhet när det gäller barnrättsperspektivet och att snart ska redovisa sitt uppdrag. Att barnrättighetsperspektivet kan få genomslag i myndigheternas verksamheter är alltid en angelägen fråga för mig och regeringen och vi följer utvecklingen noga.
frs · H312422 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr U2015/05701/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:422 av (M) Det nya kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning har frågat när jag har för avsikt att presentera regeringens förslag till nytt kvalitetssäkringssystem. Regeringen överlämnade skrivelsen Kvalitetssäkring av högre utbildning (skr. 2015/16:76) till .
frs · H312423 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Ju2015/09546/ Svar på fråga 2015/16:423 av (M) Situationen på har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsministern om hon avser att vidta några åtgärder med anledning av de oroväckande förhållandena som råder på . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. togs i bruk av på grund av att alla tillgängliga boendeplatser var slut, och för att de som ämnade ansöka om asyl inte skulle behöva stå utan tak över huvudet. var tillgänglig som lokal och hade fördelen att den ligger mycket nära gränskontrollsstationen i Hyllie. De som i huvudsak har väntat på är personer som har överförts av polisen från i , hamn och hamn. Det är personer som har uppgivit att de vill söka asyl, men som ännu inte har registrerat sin asylansökan i . Sedan mässan togs i bruk har som mest 1 000 personer väntat på mässan. I och med att antalet asylsökande har minskat successivt den senaste månaden har mässan tömts och stängts av . Med hänsyn till att mottagandesystemet är mycket hårt belastat och att det fortsatt är osäkert hur många asylsökande som kan väntas anlända framöver kan mässan behöva tas i bruk igen. Sammanfattningsvis kan sägas att vidtagit denna åtgärd för att platsförsörjningen i inte räckt till för det stora antalet asylsökande som kommit . På detta sätt har nästan helt kunnat undvika att asylsökande tvingas vänta utomhus. Jag är väl medveten om att situationen har varit ansträngd, men jag har förstått att den nu är under kontroll. Jag följer utvecklingen framöver genom en nära dialog med .
frs · H312425 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Ju2015/09494/ Svar på fråga 2015/16:425 av (L) Insatser för att säkerställa hbtq-flyktingars välmående har frågat mig vilka specifika insatser som görs för att säkerställa asylsökande hbtq-personers hälsosituation, särskilt de med posttraumatiskt stressyndrom och de som upplever förtryck på asylboenden. Antalet asylsökande i är större . Samtliga aktörer som arbetar med mottagande av asylsökande ställs inför mycket stora utmaningar. har huvudansvaret enligt lagen om mottagande av asylsökande och ska arrangera boende för de som inte ordnar det på egen hand. har ett ansvar för boendemiljön och det är viktigt att de asylsökande kan känna sig trygga. Om det förekommer brottsliga handlingar där asylsökande bor ska det givetvis anmälas till och utredas av polisen. Det är vidare en rimlig princip att inte göra en uppdelning på anläggningsboendena efter etnicitet, religion, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Det finns fyra hbtq-certifierade anläggningsboenden i som drivs av ett privat omsorgsföretag, där det finns en särskild kompetens att möta hbtq-personer på ett bra sätt, liksom att hantera särskilda utmaningar hbtq-personer kan ha . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I kommittédirektiven (dir. 2015:107) har regeringen anvisat att utredaren ska redovisa vilka konsekvenser utredningens förslag får för bland annat hbtq-personer. Jag ser allvarligt på att det finns asylsökande som inte känner sig trygga under sin vistelse på anläggningsboenden och jag delar uppfattningen att i ska ingen behöva uppleva trakasserier och förföljelse. Det ligger i uppdrag att vara uppmärksam på asylsökandes situation och utreda asylsökandes behov av stödinsatser. har interna riktlinjer av vilka det bland annat framgår att hbtq-personer är en grupp som eventuellt kan vara i behov av särskilda insatser. beslutade regeringen att avsätta medel till Kommuner och Landsting för en studie som bland annat syftar till att motverka psykisk ohälsa och öka upptäckten av fysisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända. Resultatet av arbetet ska redovisas . I den extra ändringsbudget som överlämnats till har regeringen föreslagit att tillförs landstingen för att hantera den rådande situationen. Detta är medel utöver de satsningar som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen i syfte att stärka hälso- och sjukvården. Jag är medveten om att asylsökande hbtq-personer kan hamna i en utsatt situation och jag följer utvecklingen noga.
frs · H312426 · 2015-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:426 av (L) Översynen om benämningen av Seyfo och andra historiska massövergrepp har ställt en fråga formulerad ”När kommer översynen om hur regeringen ska benämna och förhålla sig till Seyfo och andra historiska massövergrepp att presenteras?” Frågor om hur en regering bör förhålla sig till och benämna mass-övergrepp långt bak i tiden innehåller flera – inte sällan komplicerade – folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter. Det är därför regeringen har uppdragit åt en extern expert att genom-föra en översyn av hur vi benämner och förhåller oss till historiska Vi räknar med att den externa undersökningen kommer att överlämnas till departementet efter julledigheterna.
frs · H312427 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08451/MRT Svar på fråga 2015/16:427 av Per Klarberg (SD) Osund konkurrens vid fördelning av tågläge Per Klarberg har frågat mig om jag delar MTR Express uppfattning att missgynnar företaget till förmån för avseende fördelade tåglägen. Jag är som statsråd förhindrad att uttala mig om hur tilldelar kapacitet på järnvägsnätet. Anledningen är att tilldelningen är reglerad i lag och att det är upp till och övriga infrastrukturförvaltare att tillämpa lagstiftningen. Det är därför som bör kunna svara på Per Klarbergs fråga om en viss tåglägestilldelning på det statliga järnvägsnätet. Reglerna för tilldelning av kapacitet återfinns i järnvägslagen (2004:519) och de är i hög grad EU-harmoniserade. Av lagen framgår att infrastrukturförvaltaren ska ta fram en järnvägsnätsbeskrivning som ska innehålla en beskrivning över järnvägsnätet samt information om villkoren för utnyttjande av infrastrukturen och förfaranden och kriterier för fördelning av kapacitet. Järnvägsnätsbeskrivning ska således innehålla all relevant information en sökande behöver för att förstå processen kring tåglägestilldelningen. Infrastrukturförvaltaren ska i så stor utsträckning som möjligt tillmötesgå alla ansökningar om kapacitet och genom samordning försöka lösa eventuella konflikter. Om en intressekonflikt mellan sökande inte kan lösas kan infrastrukturförvaltaren förklara denna del av infrastrukturen som överbelastad. Om ansökningarna om kapacitet på en överbelastad del av infrastrukturen inte kan samordnas ska infrastrukturförvaltaren tilldela kapacitet med avgifter eller prioriteringskriterier som medför ett samhällsekonomiskt effektivt utnyttjande av infrastrukturen. Regleringen kring tågplaneprocessen syftar till att ge insyn och garantera icke-diskriminering, men är mycket överlämnat till infrastrukturförvaltarens bedömning. Den som anser att ett beslut av inte överensstämmer med järnvägslagen eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen kan överklaga beslutet till Transportstyrelsen, som ska fatta beslut i tvisten från det att all relevant information inhämtats. Transportstyrelsens beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.