ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311298 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:298 Klimataspekterna i av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Den småskaliga vattenkraften kan synas försumbar i den totala elproduktionen i , men den har desto större betydelse för många av de samhällen där verksamheten bedrivs. I dagens politiska görs gällande att den småskaliga, förnybara elproduktionen är viktig inte minst för att öka delaktigheten i omställningen till ett koldioxidsnålt energisystem. Detta verkar just nu inte gälla vattenkraften, där bara biologisk mångfald är av betydelse vid länsstyrelsernas tillståndsprövningar. Klimataspekter samt verksamhetens sociala och kulturella betydelse är inte med i bedömningsunderlaget. Att verksamheter i dagens ska ha tillstånd enligt gällande lagstiftning är självklart, så också med den småskaliga vattenkraften. Utmaningen är att den tillståndsprövning som just nu bedrivs av våra länsstyrelser uppfattas som orimlig, då hänsyn bara tas till den biologiska mångfalden och inte till värden som verksamhetens klimatnytta, äldre kvarnars och anläggningars kulturella betydelse och den faktiska nyttan anläggningarna gör för de små samhällen de finns i. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga vilka åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att klimataspekterna i ska beaktas i högre grad.
fr · H311299 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:299 av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Det uppskattas att det finns ca 2 000 vattenkraftverk, varav det endast är ca 200 som producerar eller mer. Ca 1 700 är småskaliga med effekt under , och dessa svarar för av den årliga vattenkraften. Ca 3 800 vattenkraftverk och regleringsdammar bedöms sakna tillstånd enligt VF, ÄVL, VL och MB – sannolikt fler. Ca 3 723 har tillstånd enligt dessa lagar (det kan även röra sig om gamla privilegiebrev, urminnes hävd och så vidare.) Det anges olika siffror för vad en tillståndsprövning kan tänkas kosta, men det är uppenbart att det för småföretagare, föreningar och enskilda kan komma att röra sig om ganska stora belopp. Den småskaliga vattenkraften kan synas försumbar i den totala elproduktionen i , men den har desto större betydelse för många av de samhällen där verksamheten bedrivs. I dagens politiska görs gällande att den småskaliga, förnybara elproduktionen är viktig inte minst för att öka delaktigheten i omställningen till ett koldioxidsnålt energisystem. Detta verkar just nu inte gälla vattenkraften, där bara biologisk mångfald är av betydelse vid länsstyrelsernas tillståndsprövningar. Klimataspekter samt verksamhetens sociala och kulturella betydelse är inte med i bedömningsunderlaget. pågår en utredning, den så kallade . Med anledning av ovanstående önskar jag fråga klimat- och miljöministern vad som händer med .
fr · H311300 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:300 Tyngre lastbilar på våra vägar av (M) till Statsrådet (S) För att förbättra konkurrenskraften i det svenska näringslivet, och därmed säkerställa fortsatt tillväxt på landsbygden och möjlighet till fler jobb, är det en viktig åtgärd att tillåta tyngre fordon om på våra vägar. Frågan drar ut , och många börjar därför bli otåliga. I valrörelsen sa bland annat nuvarande finansminister (S) att frågan inte skulle behöva ta så att avklara. Frågan många ställer sig nu är huruvida regeringen antingen felbedömt frågans komplexitet eller om man helt enkelt inte kan komma till skott för att man har olika inställning mellan regeringspartierna. Det är nämligen även känt att har motsatt sig en högre maximal tillåten vikt för tyngre fordon eftersom man inte vill gynna last på väg framför last på järnväg. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka hinder utöver bärigheten på vissa broar har statsrådet stött på i arbetet att få fram lagstiftning som möjliggör tunga fordon om som förklarar att regeringen inte kunnat hålla den tidsplan nuvarande finansministern utfäste i valrörelsen?
fr · H311301 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:301 Missbruk av svenska pass av (SD) till Statsrådet (S) I Ds: 2015:12 föreslås åtgärder mot missbruk av svenska pass. Frågan har varit aktuell länge, men varken denna eller tidigare regering har agerat i denna akuta fråga. I ett pressmeddelande på regeringens hemsida från står det följande: ”Förslaget om kontroll av biometerisk information i pass föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Övriga ändringar föreslås träda i kraft .” har jag inte sett att det rört på sig i frågan. Jag undrar då när man kan vänta sig att regeringen presenterar konkreta förslag för att rätta till problemet. När ska den biometriska informationen kopplas till datasystemen så att den biometriska informationen faktiskt kan användas för att kontrollera pass med person? Och förväntar sig regeringen att lagändringar för att åtgärda missbruket ska vara på plats ?
fr · H311302 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:302 Öppna data av (M) till Statsrådet (S) hade jag och statsrådet ett bra meningsutbyte i kammaren angående öppna data. Under den debatten uttryckte han en konstruktiv ambition att fortsätta arbetet med öppna data inom statsförvaltningen. Jag vill därför följa upp debatten för att se vad statsrådet har gjort . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vad han har vidtagit för åtgärder avseende öppna data sedan vår debatt i kammaren på temat .
fr · H311303 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:303 Social hållbarhet i av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) är klimathotet inte bara ett potentiellt hot utan mycket närvarande. Torka, översvämningar och stormar i områden och i en utsträckning som vi inte tidigare sett gör sig påminda . För att möta och mildra klimathotet krävs stora insatser. Det är viktigt med en tydlig politik för att möta utmaningarna. För att få till en effektiv omställning från smutsig elproduktion till en klimatsmart elproduktion är det också viktigt med en politik som invånarna accepterar. Politiska beslut som gör att invånarna känner sig överkörda och marginaliserade gynnar inte klimatomställningen. För att möta och överbrygga måste ha en politik som tydligt visar att även människans närmiljö tas hänsyn till. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga klimat- och miljöministern vilka åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att höja arbetet med social hållbarhet i .
fr · H311304 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:304 Våld vid fotbollsmatcher av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Under har våld vid fotbollsmatcher mellan olika supportergrupper i både klubb- och landslag blivit ett allt värre problem. jobbar politiker ständigt med att hitta lösningar för att förhindra och förebygga våld vid fotbollsmatcher. Dessutom är fotbollsevenemang en familjeaktivitet, och därför är det extra viktigt att läktarvåld förebyggs och förhindras, eftersom det är en barnfamiljs rättighet att kunna känna sig trygg under en match. Den tidigare alliansregeringen gjorde mycket för att motverka våldsbrott vid fotbollsmatcher, till exempel genom att lagstadga fotoregister över portade huliganer för att lättare kunna avvisa dem enligt lagen samt tillträdesförbudet som gör att huliganer kan stängas av upp till . Dock kvarstår mer arbete i frågan. För att på allvar ta itu med våldet vid fotbollsmatcher behövs fler förebyggande åtgärder för att minska våldet i samband med matcherna, till exempel att öka tillträdesförbudet till (om man bryter mot förbudet omvandlas det till fängelse), förbjuda maskering, visitera alla besökare (för att förhindra insmugglandet av pyroteknik, så kallade bengaler, på arenan), ta bort ståläktare för att förhindra upptrappande till våldsprovokationer, arbeta för en bättre samverkan mellan polis, supportrar, fotbollsföreningar, kommuner och samt genomföra ändringar i ordningslagen så att polisen kan påverka tillstånden och datumen för högriskmatcher. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Vad kommer ministern och regeringen att göra för att minska våldet i samband med fotbollsmatcher?
fr · H311305 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:305 Polisanmälningar som blir meningslösa av (SD) till Statsrådet (S) För de flesta råder ingen tvekan: Alla brott ska polisanmälas. Blir en person antastad eller angripen ska det anmälas, utsätts någon för inbrott bör det anmälas, eller om en butik vandaliseras. För en butiksägare kan det vara ytterst viktigt att anmäla eventuella stölder eller sabotage, och för enskilda företagare inom åkeribranschen kan det vara extremt viktigt att bli av med bensin- eller dieselstölder. Trots detta är det mycket som inte längre anmäls. Personligen vet jag hur det känns. Som förtroendevald har undertecknad utsatts för såväl hot som fysiska påhopp och andra trakasserier. Likväl har bara en del av allt polisanmälts, trots vetskapen om att det borde göras. Skälen till detta är två: Dels tar det tid att göra anmälan, dels ses det numera som regel att allt läggs ned, inklusive sådant där bevisbördan mot en viss person är mycket hög. Så fort småbrotten accepteras och samhällets trygghet baseras på tillit och medborgarnas egna samveten är steget till laglöshet inte särskilt långt. Detta drabbar privatpersoner men slår också mycket hårt mot småföretagare, som är i behov av rättsväsendet för att kunna driva sina företag. Med anledning av ovanstående önskas statsrådet svara på följande: Vad avser statsrådet att göra för att få fler utsatta att polisanmäla begångna brott och även få fler brott utredda?
fr · H311306 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:306 Nedläggning av skattekontor av (V) till Finansminister (S) Regeringen har uttalat att den statliga servicen och närvaron på landsbygden bör säkras och förbättras. Statliga myndigheter har en stor betydelse för möjligheten till arbetstillfällen, service och framtidstro. Trots det hotas nu ett antal orter på landsbygden av nedläggningar av kontor. Det är tyvärr inte första gången lägger ned välfungerande kontor som finns på landsbygden. Skattekontoret i /är beläget i det län som inte bara har högsta arbetslöshet utan även landets högsta ungdomsarbetslöshet. har tappat ca 1 500 arbetstillfällen . De som arbetar på i bor i kommuner som ingår i stödområde A och B, och till pendlar en del av den personal som drabbades vid tidigare kontorsnedläggning . Kontoret i och dess enheter har inte haft några rekryteringsproblem, snarare tvärtom, och omsättningen av personal är betydligt mindre där än på andra håll. Kvalificerade arbetstillfällen har en stor betydelse för en regions utveckling och för landsbygdens framtid. Den verksamhet som bedrivs på skattekontor kräver högutbildad personal. Den här typen av arbeten har minskat rejält i , i synnerhet när det gäller statliga jobb. Vidare är skattekontoret i mycket välfungerande. Deras sätt att arbeta har visat sig vara så framgångsrikt att många andra kontor i landet nu är intresserade av att försöka implementera motsvarande arbetssätt . De geografiska avstånden i är mycket stora. Det är en omständighet som måste beaktas när det gäller det personliga mötet inom service, information och kontroll av en bygds befolkning och företag. Det handlar om regionalpolitisk hänsyn. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till finansministern följande: Avser finansministern att utforma regleringsbrevet till på sådant sätt att dess regionalpolitiska ansvar blir tydligt och att kontor på landsbygden därmed kan bibehållas och utvecklas?
fr · H311307 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:307 Rätten att arbeta i väntan på utvisning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Polisen hade cirka 22 500 ouppklarade utvisningsärenden. Detta var fler än och en ökning . Det handlar inte enbart om personer som gömmer sig undan myndigheterna. Den grupp som har ökat mest är personer som har fått avslag men vistas helt öppet i , där myndigheterna ändå vet var de är. har de gått från drygt 5 000 personer till nära 10 000, en ökning med . I många fall handlar det om att länderna de skall till inte tar emot dem, att de som skall utvisas saknar giltiga id-handlingar eller att det inte finns en fungerande statlig förvaltning i mottagarlandet. efter utvisningsbeslutet preskriberas beslutet om inte myndigheterna har kunnat verkställa det. Då kan personen söka asyl igen. Fram till preskriptionen lever de som ska utvisas på en dagersättning från på max per dag. De saknar även ett svenskt personnummer och har ingen rätt att arbeta i . Det lever i ett moment 22. Det skulle därför vara bra om de som väntar på utvisning skulle ha rätten att arbeta i under väntan. Detta skulle gynna individen, både genom att personen fick en lön och genom att personen fick ny arbetslivserfarenhet och dessutom träffade nya människor. Detta skulle även underlätta , eftersom personen redan skulle ha arbete och arbetslivserfarenhet från om individen vid ett senare skede skulle få asyl. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med syfte att göra det möjligt att arbeta i i väntan på utvisning?
fr · H311308 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:308 Abortlagstiftningen av (KD) till Statsrådet (S) Enligt den svenska abortlagen får abort efter den 18:e graviditetsveckan endast utföras om har givit tillstånd baserat på att synnerliga skäl föreligger. Ett sådant tillstånd får enligt lagen inte ges om det finns anledning att anta att fostret kan vara livsdugligt. Allteftersom medicinska framsteg har gjorts som innebär att för tidigt födda barn kan räddas har därmed gränsen för när tillstånd beviljas flyttats nedåt. går den gränsen vid . Att det är just där gränsen går är inte något vi politiskt fastställer, utan det beslutet vilar i händerna på professionen som har att se till att abortlagen följs. Det finns nu tecken på att barn har kunnat räddas fostret har blivit , och bland annat har aktualiserat frågan om att det finns skäl för rättsliga råd att se över tillämpningen. står bakom abortlagen och menar att det är helt korrekt att gränsen för när sena aborter kan beviljas följer den medicinska utvecklingen. Det är bra att professionen tar ansvar för att lagen upprätthålls och att tidsgränsen för abort inte blir föremål för politiska bedömningar. Tyvärr förefaller det som att Socialdemokraterna inte längre står upp för vår nuvarande abortlag. I uttalade socialutskottets vice ordförande att det inte självklart ska vara så att gränsen för livsduglighet fortsatt ska vara gränsen för när abort kan beviljas. Min fråga till statsrådet är: Står statsrådet och regeringen bakom den nuvarande abortlagstiftningen där gränsen för när abort kan beviljas styrs av när fostret kan antas vara livsdugligt?
fr · H311309 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:309 Miljöministerns syn på eventuella miljökonsekvenser av Tvärförbindelse av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Jag har i en interpellation till klimat- och miljöministern ställt ett flertal frågor kring hennes syn på de klimat- och miljökonsekvenser ett färdigställande av projektet skulle innebära. Min personliga uppfattning är att miljökonsekvenserna av projektet kan bli så små att de är acceptabla, givet att utformningen av vägen görs på rätt sätt och att klimatpåverkan i huvudsak sker då fordon släpper ut koldioxid från fossila bränslen, inte som följd av att vi bygger fler vägar. Ministerns parti har dock motsatt sig utbyggnad av vägnätet, bland annat Förbifart , som Tvärförbindelse i praktiken är en förlängning av. Det är därför intressant att höra vad klimat- och miljöministern har för analys av huruvida ett färdigställande av Tvärförbindelse skulle få acceptabla eller oacceptabla effekter för klimat och miljö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister om hon anser att ett färdigställande av Tvärförbindelse skulle få acceptabla eller oacceptabla effekter för klimat och miljö.
fr · H311310 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:310 Terrorister bland asylsökande av (SD) till Statsrådet (S) Det har framkommit uppgifter som pekar på att det finns terrorister bland de enorma mängder asylsökande som kommer till . Det handlar kort och gott om människor som har ett ont uppsåt och därmed utgör en betydande risk för svenska folket och vårt lands säkerhet. har bekräftat en förhöjd hotbild och att de rapporter som kommer om terrorister bland asylsökande också stämmer. överlämnade 109 ärenden till där myndigheten misstänkte att den asylsökande hade terrorkopplingar. ligger siffran på 286 ärenden. har sedan avslöjat att terrorister som söker asyl i får stanna trots en eventuell hotbild. När så är fallet är det av ytterst vikt att polisen har de verktyg som behövs för att säkerställa våra medborgares säkerhet. Med anledning av ovanstående önskar jag att statsrådet svarar på följande: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att polisen enklare ska kunna agera mot nyanlända terrorister, och vad avser statsrådet i sådana fall att göra?
fr · H311311 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:311 Tillsyn av kosttillskott av (M) till Statsrådet (S) Bruket av kosttillskott har medfört ett tiotal fall av dopning inom svensk idrott . Dopningsklassade substanser utgör bara ett exempel på olika typer av läkemedelsliknande och potentiellt hälsofarliga ämnen som kan ingå i kosttillskott, vilket gör detta till ett folkhälsoproblem. Kosttillskott klassas som livsmedel och för alla livsmedel gäller en hög skyddsnivå för hälsan, enligt lag. När det gäller läkemedel är det inte enbart substanserna i sig som avgör vad som är läkemedel utan substansen i kombination med syftet. Därför utgör läkemedelslagen normalt inget hinder mot spridning av läkemedelssubstanser i annat syfte. presenterade Livsmedelskontroll av kosttillskott i hälsokostbutiker samt hos matmäklare. Resultatet visade att 21 av de 85 granskade tillskotten var att betrakta som läkemedel som aldrig borde ha fått marknadsföras och säljas som kosttillskott. Av resterande preparat var på olika sätt felmärkta. Rapporten sätter fingret på de brister som finns på kosttillskottsmarknaden . Oseriösa aktörer i kosttillskottsbranschen utnyttjar de svagheter som finns i regleringen av marknaden. Saluförda illegala kosttillskott avslöjas sällan i efterhand och om de gör det är straffet milt. Dessutom innebär dagens praxis att beslut om saluförbud av livsmedel tas av varje kommun var för sig och inte av centralt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ta initiativ till en översyn med målet att skärpa tillsynen av kosttillskott?
fr · H311312 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:312 Fråga om beredskapspolisens återupprättande av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) har frågan om inre gränskontroll aktualiserats . Polisen tycks mena att de personalresurser detta kräver inkräktar på annat polisarbete. Vilka åtgärder är justitie- och migrationsministern beredd att vidta för att en återupprättad beredskapspolis ska kunna avlasta den ordinarie polisen i händelse av att fattar beslut om inre gränskontroll?
fr · H311313 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:313 Momsregler för flyktingboenden av (M) till Finansminister (S) I Högsta förvaltningsdomstolens dom anges att boende för ensamkommande flyktingbarn utgör stadigvarande bostad och uthyrningen omfattas därmed inte av skatteplikt enligt mervärdeskattelagen kap. 3 och därmed föreligger ingen avdragsrätt för ingående moms. Frågan om avdragsrätt för ingående moms för verksamheter som tillhandahåller flyktingboenden åt är en fråga som berör många företag i landet och de är fler . Det framgår av upphandlingar och kontrakt att det avser tillfälliga boenden och och har tidigare utgått från att skattskyldighet föreligger, därför är ändrade uppfattning förvånande. Det framgår att anser att momsplikt föreligger då man begär prisuppgifter exklusive moms och anger momssatsen till . Det är högst olyckligt att denna osäkerhet om momsregler drabbar dem som har avtal med om flyktingboenden. anser dessutom att avdragsförbudet ska gälla retroaktivt. utgår från momsplikt vid sina upphandlingar och det gör även anbudsgivarna. Min fråga är om finansminister är beredd att på olika sätt ta initiativ till och medverka till att förtydliga reglerna för uthyrning av flyktingboenden så att de ska anses som tillfälligt boende och därmed ge möjlighet för fastighetsägare att bli momspliktiga och därmed kunna få avdragsrätt för ingående moms.
fr · H311314 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:314 Kommunismens brott i av (FP) till Utrikesminister (S) Det är muren föll, men fortfarande lever mer än 1 miljard människor, framför allt i , under den kommunistiska ideologins experiment och förtryck. finns i en utbredd okunskap om och ointresse inför kommunismens brott. läroplan för historia på högstadiet införde alliansregeringen obligatorisk undervisning om Gulag. Det är häpnadsväckande att socialdemokratiska regeringar underlät att göra detta tidigare. Fler åtgärder är nödvändiga. har tagit initiativ till en internationell tribunal och europeisk utredning om kommunistregimernas brott i fram till murens fall. Förövare som ännu är i livet ska kunna ställas inför rätta. Arkiv måste öppnas på samma sätt som skedde kring åren vid kollaps, då sekretessen hävdes för vissa avgörande dokument. får förslaget stöd av många forna europeiska kommunistdiktaturer. Det borde vara självklart att även och övriga EU ska stödja den estniska satsningen. Att utreda kommunismens brott är inte bara en uppgift för de människor och de länder som levde under kommunismens diktatur utan det är en uppgift för alla demokrater. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser utrikesministern att stödja initiativ om en utredning av kommunismens brott mot mänskliga rättigheter?
fr · H311315 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:315 Situationen för syriska kvinnor i av (FP) till Utrikesminister (S) öppnade gränsen till för att de flyende skulle kunna ta sig ut ur det krigsdrabbade landet. har drygt 2 miljoner syriska flyktingar registrerats i , enligt , varav hälften . Därtill beräknas omkring en halv miljon oregistrerade flyktingar befinna sig i landet. Både utländska och svenska medier rapporterar om hur kvinnor som har flytt kriget i och Islamiska statens terror säljs som andra- eller tredjefruar till turkiska män. Ålder avgör hur mycket en flicka eller kvinna kostar. Ofta ingås bara ett religiöst äktenskap, och kvinnorna har därför inga juridiska rättigheter gällande vare sig arv eller försörjning av barn om de turkiska männen lämnar dem. är en nyckelpartner till EU i den pågående flyktingkrisen. behov av ett väl fungerande samarbete får dock inte hindra de krav på respekt för mänskliga rättigheter som man måste ställa på ett kandidatland. Detta blir särskilt viktigt för , vars utrikespolitik har som uttalat mål att skydda och stärka kvinnor som aktörer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att sätta ökad press på , så att lagstiftningen följs och den illegala hustruhandeln stoppas och är ministern beredd att kräva att den turkiska regeringen ger hjälporganisationer tillträde till flyktinglägren?