ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311316 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:316 Problemet med sjögull i våra vatten av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Flytbladsväxten sjögull (Nymphoides peltata) sprider sig i svenska vatten och är ett växande problem i insjöar och vattendrag. Växten har sitt ursprung i och . Förekomsten i beror på inplantering som gjordes i tron att växten skulle vara gynnsam för fisklivet. Dock visade det sig att sjögull i stället är direkt skadlig för svenska vattendrag och att den sprider sig på ett invasivt sätt. Växten är ytlevande och breder ut sig snabbt och tätt – den förökar sig både med frön och genom att lösa växtdelar slår rot (vegetativ spridning). Detta resulterar i döda bottnar och minskad växtlighet som i sin tur försämrar för djurlivet. Sjögull orsakar en bristande biologisk diversitet och kan skada känsliga ekosystem. När växten växer ihop till täta mattor har den också blivit ett hinder för ett aktivt friluftsliv och rekreation i de områden där det är som värst. Åtgärder för att ta bort växten ur drabbade vattendrag har gjorts med bottentäckning, flytande täckning och senast maskinell slåtter. Att bärga den skördade växten är också ett stort och kostsamt arbete, eftersom lösa växtdelar medför risk för ytterligare spridning. Det finns möjlighet för drabbade kommuner och länsstyrelser att ansöka om medel för bekämpning av sjögull från både och EU, men dessa medel räcker inte till, och det är inte helt säkert att medel ens avsätts. De medel som EU eventuellt avsätter kommer inte heller att finnas tillgängliga . Ett av de vattendrag som är hårt ansatta av sjögull är och tillrinnande vattendrag. har i tillsammans med tre andra länsstyrelser, fyra kommuner och två vattenvårdsföreningar gått samman för att bekämpa vattenväxten. Detta riskerar dock att bli väldigt kostsamt, och pengar kommer att behöva tas från andra verksamheter. Hur stor kostnaden kommer att bli är ännu oklart, då växten sprider sig fort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vad avser regeringen att göra åt den växande problematiken med sjögull i och andra vattendrag?
fr · H311317 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:317 Byggavgifter av (KD) till Statsrådet (MP) lyfte , vd för och möbelföretagen tillsammans med , professor i fastighetsekonomi på KTH fram problemet med de snabbt stigande byggavgifterna. och utgick från en rapport där de granskat olika avgifter som den som bygger småhus måste betala. I rapporten konstateras att de kommunala byggavgifterna fyrdubblats . De kommunala byggavgifterna handlar främst om plan- och bygglovsrelaterade taxor som plan- och registreringsavgifter, besiktning, utstakning, granskningsavgift med mera. Det handlar också om anslutningsavgifter för vatten och avlopp (va) som i sin tur består av olika avgifter (grundavgift, serviceavgift, förbindelsepunktavgift, tomtyteavgift med mera). SKL genom dess vd svarar i en replik där man hänvisar kostnadsutvecklingen till lagstiftningens parallellt ökande komplexitet. kan dock och påvisa kraftiga prisvariationer mellan kommunerna. De kommuner som vinnlägger sig om ett lägre pris tycks klara det. Vid jämförelser med olika relaterade kostnader är det bara markpriserna som speglar en liknande prisutveckling. I fråga om mark har kommunerna även där starkt inflytande över priserna genom sitt planmonopol. När kostnadernas olika delar vid ett husbygge jämförs, framträder kontorsarbetet på kommunerna som det som procentuellt ökat mest. Ett inneboende problem med prisutvecklingen är att den som kan tänkas protestera är beroende av kommunen för beslut om bygglov och planer. Det blir då riskfyllt att protestera. Debattörerna och efterlyser en utredning via som kan svara på frågan om prisökningarna är sakligt motiverade eller ett resultat av ”ineffektiva monopolister som missbrukar sin dominerande ställning”. Debattörerna efterlyser också ett tak på plan- och bygglovsavgifterna samt möjlighet till typgodkännanden för standardiserade bostäder. Debattartikeln utifrån rapporten lyfter fram ett angeläget problem och en stor frustrationsfaktor i samband med uppförande av bostäder i . För höga kostnader gör slutkalkylen till kvadratmeterpriset för hög för stora grupper bland konsumenterna. SKL genom betygar att kommunerna är på rätt väg och hänvisar till att tillväxtkommuner tar fram färdiga planer. Även om vissa kommuner har goda intentioner behövs ändå ramverk som aktivt motverkar att byggavgifterna fortsätter att utvecklas i den riktning de gått. Till följd av artiklarna vill jag därför fråga statsrådet om statsrådet har för avsikt att ta några initiativ som motverkar en fortsatt kostnadsutveckling för byggavgifter.
fr · H311318 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:318 Nya regler för miljöbilspremien av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) I regeringens budgetproposition står att läsa att regeringen vill förlänga miljöbilspremien. Det är positivt att regeringen avsätter medel för att fler ska kunna få del av premien. Det sker dock en nedsättning av den maximala nedsättningen och framför allt sänker regeringen premien för laddhybrider med . De som inte bor i städer eller tätortsnära har ofta längre körvägar och har en sämre tillgång till laddstolpar för elbilar och behöver ofta just en laddhybrid. När nu regeringen inför olika för elbilar och laddhybrider vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Hur ser klimat- och miljöministern på att de föreslagna reglerna för miljöbilspremie innebär lägre för dem som bor på landsbygden eller i glesbygden och inte kan köra elbil utan behöver en laddhybrid?
fr · H311319 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:319 Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet av Boriana (M) till Närings- och innovationsminister (S) ställde jag en skriftlig fråga till finansminister om ändrade kriterier för Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet. I svaret från näringsminister stod följande: ”Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen avser att återkomma med en maritim strategi och inom ramen för det löpande arbetet att arbeta vidare med sjöfartens förutsättningar. Det är alltså inte beslutat hur sjöfartspolitiken kommer att utformas och vad det kan komma att innebära för den verksamhet som bedrivs i enlighet med lagen (1980:1079) om .” I den maritima strategin som regeringen presenterade stod det dock mycket litet om sjöfartens förutsättningar och inget om Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser närings- och innovationsministern att verka för ändrade kriterier för Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet som möjliggör krediter över normal belåningsgrad när företaget i övrigt är solvent?
fr · H311320 · 2015-11-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:320 CSN-lån till körkort av Boriana (M) till Statsrådet (S) I valrörelsen lovade statsministern att unga skulle få ökade möjligheter att ta körkort, och Socialdemokraterna ville göra det möjligt för ungdomar med godkända avgångsbetyg från gymnasieskolan att ta CSN-lån på för ändamålet. När jag efter valet ställde en skriftlig fråga till statsministern om han avsåg att hålla sitt vallöfte om att införa CSN-lån till körkort lämnades den över till statsrådet som gav följande svar: ”Boriana har frågat om statsministern avser att hålla sitt vallöfte om att införa CSN-lån till körkort. Frågan har överlämnats till mig. Vid behandling av budgetpropositionen röstade som väl känt för ett annat budgetförslag än regeringens. Detta har inneburit att regeringens nuvarande ekonomiska handlingsutrymme är begränsat samt att regeringen inte har haft möjlighet att driva sin politik fullt ut. Frågan om huruvida åtgärder bör vidtas för att fler unga ska ha råd att kunna ta körkort är under fortsatt beredning inom ”. I regeringens budget finns det ingen aviserad satsning på till körkort, inte heller andra åtgärder som underlättar för ungdomar att ta körkort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet vidta någon åtgärd för att införa CSN-lån till körkort, i enlighet med Socialdemokraternas och statsministerns vallöfte?
fr · H311321 · 2015-11-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:321 TTIP och Upphandlingsmarknaden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) är ett exportberoende land. Frihandel är av stor betydelse för oss och för vår ekonomi, för jobb, företagande, industri och tillväxt. har därmed ett stort intresse av handel i stort, men även , i synnerhet i TTIP-förhandlingarna mellan och . deltog närings- och innovationsministern i en interpellationsdebatt där säkerställandet av ett effektivt system med rationell hantering av investeringstvister stod i fokus och vikten av att är pådrivande i att prägla EU:s position under TTIP-förhandlingarna. I debatten svarade statsrådet att det handlade om att säkerställa ett effektivt system med rationell hantering av investeringstvister. Till det vill jag lägga ännu en aspekt kring frågan som handlar om offentlig upphandling, det vill säga inköp till kommuner, landsting/regioner och statliga myndigheter. I uppgår den summan till någonstans kring 800 miljarder , en summa som företag kan vara med och sälja sina produkter och tjänster för i vårt land. I ett avtal med skulle ett tillträde till den amerikanska marknadens upphandlingar ge långt många fler möjligheter till affärer för svenska företag. I finns en stor potential för oändligt många fler affärer. Detta skulle gynna inte minst små och medelstora företag som kan växa och i sin tur generera fler jobb och mer tillväxt. Flera skulle påstå att risken finns att om biter sig fast vid investeringsskyddet, så som det nu är presenterat, kan hela den amerikanska upphandlingsmarknaden gå förlorad. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga närings- och innovationsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att möjligheterna till den amerikanska upphandlingsmarknaden inte går förlorad.
fr · H311322 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:322 Framflyttning av beslut om vattendirektivet av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt EU:s vattendirektiv ska medlemsländerna ha fattat sina beslut om vattenförvaltningen för åren 2016–2021. I de andra medlemsländerna fattas dessa beslut av regeringarna. I är besluten delegerade till de fem vattendelegationerna. Besluten om vattenförvaltningen innebär omfattande avvägningar mellan olika intressen där mångmiljardbelopp står på spel. Enligt vattendirektivet ska kostnaderna för vattenvård vägas mot nyttan av åtgärderna. Detta ställer stora krav på konsekvensanalyser och innebär avvägningar av politisk natur. Miljömålsberedningen har framfört att vattendelegationerna inte är konstruerade för att göra svåra politiska avvägningar mellan nytta och kostnader. Havs- och vattenmyndigheten har inte lämnat vägledning till vattendelegationerna för hur de ska göra avvägningar mellan nytta och kostnader. skickade vattendelegation en hemställan till regeringen om att skjuta upp besluten om vattendirektivet med . En viktig anledning till detta är en dom i , vars konsekvenser inte hunnit inarbetas i planerna. Ett annat skäl är att regeringen fortfarande inte gett något besked om den begäran om överprövning av åtgärdsprogrammen som bland andra begärt eftersom programmen saknar realistisk finansiering. I rådande läge vore det oansvarigt av regeringen att lämna vattendelegationerna att fatta sina beslut inom utsatt tid och utan efterfrågad vägledning och behövlig analys. Jag har följande fråga till klimat- och miljöminister . Kommer ministern att skjuta upp besluten om vattenförvaltningen för åren 2016–2021?
fr · H311323 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:323 Översyn av LSS av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet skrev i en debattartikel i att hon tänker se över lagen om stöd och service (LSS). I artikeln skriver statsrådet bland annat att en översyn ska ske ”i nära samverkan med företrädare för brukarorganisationerna”. När en utredning genomförs som på ett så tydligt sätt påverkar människors livssituation är det viktigt att brukarperspektivet beaktas hela vägen. Detta gäller såväl för utredningens arbete som vid utformandet av de direktiv som styr utredningens frågeställningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att involvera brukarorganisationerna i utformandet av direktiven till den utlovade utredningen av LSS?
fr · H311324 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:324 Väg 225 i av (FP) till Statsrådet (S) Norviks hamn byggs ut, och i området kring kommer ett betydande antal bostäder att byggas. är viktigt för hela regionen med avseende på både bostadsförsörjningen och transporter. En betydande del av de varor vi importerar kommer sjövägen till för att sedan transporteras ut i landet. mellan och är här en viktig förbindelse eftersom det är den kortaste vägen mellan , och . Den binder samman väg 73 med E4/E20. Vägen har bitvis bristfällig sikt och linjeföring. Stora delar saknar helt skydd för oskyddade trafikanter vilket är allvarligt eftersom så många bor längs vägen. Busstrafiken har problem för att vägen är för smal för stora fordon. Att vägen är en säkerhetsrisk framgår av Transportstyrelsens olycksfallsstatistik med många svåra olyckor. Väg 225 finns med i en åtgärdsplanering för vägförbättringar, men dessa ligger alltför långt fram i tiden med tanke på den trafikökning som sker på den här vägsträckan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att öka säkerheten på ?
fr · H311325 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:325 Syntest för bilkörning av (SD) till Statsrådet (S) Synoptik och anordnar synundersökningar i samband bilbesiktningen. , TV4-reporter, var ute och provkörde bilar med glasögon där man försämrar synen till 0,5 i ett inslag för att visa hur illa man kan se när man kör bil. Det var mycket skrämmande hur dåligt man ser med 0,5 som är gränsen för att man ska få köra utan glasögon. Det framkom i reportaget att så många som var sjätte förare har så dålig syn att det är en direkt trafikfara. Det finns inga krav på syntester efter att man tagit körkort. Många tror de ser bättre än de gör, men synen förändras gradvis över tiden. Då regeringen får genom ett förslag om att cyklar ska få köra på gatan även om det finns cykelbana bredvid gör det att fler cyklister kommer att använda vägen i stället för cykelbanorna, vilket kommer att innebära att olycksrisken dramatiskt kommer att öka. Det finns en nollvision i trafiken, och ett naturligt steg att nå målet borde vara att kontrollera förarnas syn kontinuerligt. För att enkelt få till stånd synundersökningar kan man till exempel ha undersökningar i samband med bilbesiktingen. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet något förslag på att införa syntester på bilister för att öka trafiksäkerheten som ett steg mot nollvisionen, eller är statsrådet nöjd med nuvarande regler?
fr · H311326 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:326 av läkemedel av (M) till Statsrådet (S) lämnades SOU 2013:54 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser över till regeringen. Utredningen hade bland annat tittat på tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser, såväl i fredstid som vid eventuella militära konflikter. Utredningen pekade bland annat på en bristande samordning av landstingens ansvar för nödvändig tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel, frånvaron av adekvata medicinska beredskapslager i händelse av isolering av och behovet av en tydligare lagreglering av vems ansvar det är att upprätthålla den nödvändiga tillgången till läkemedel och sjukvårdsmateriel. Framför allt så efterlyste man en tydlig process för arbetet med att ta fram en gemensam nationell ambitionsnivå för vilka medicinska beredskapslager bör ha, då man också specificerar vilka läkemedel som bör finnas i dessa lager. Många av de förslag som utredningen presenterade återstår fortfarande att verkställa. Såväl personal inom sjukvården och Försvarsmakten som forskarsamhället har påpekat att i jämförelse med många länder så har förhållandevis små lager av viktiga mediciner och den samlade överblicken av hur de faktiska tillgångarna ser ut saknas fortfarande. behöver ha beredskap för såväl möjliga pandemier som för situationer där transportvägarna till vårt land skärs av. Den växande säkerhetspolitiska oron i vår omvärld borde få konsekvenser även för vår beredskap på detta område. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra tillgången till, överblicken på och finansieringen av läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser?
fr · H311327 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:327 Försvarsmaktens tillgång till läkemedel av (M) till Försvarsminister (S) har Försvarsmedicincentrum, med säte i , ansvar för att säkerställa en väl fungerande hälso- och sjukvård inom Försvarsmakten i fredstid, vid internationella insatser, i händelse av kris och katastrof samt under väpnad konflikt. I detta ingår arbetet med att införskaffa de läkemedel och sjukvårdsmateriel som Försvarsmakten behöver. I den statliga utredningen till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser som presenterades så pekade man på behovet av en utökad samordning mellan civila myndigheter, inte minst landstingen, och Försvarsmakten när det gäller hanteringen av läkemedelslager. Behovet av en ökad samordning blir än större när deltar i flera internationella militära insatser som vi nu gör satsningar på att öka militära förmåga. När Försvarsmakten växer ökar också behovet av tillgång på läkemedel. har i jämförelse med många andra länder förhållandevis begränsade lager av läkemedel. På den civila sidan så har smittskyddsläkare påpekat bristen på tillräcklig reservkapacitet när det gäller medicin och vaccin, och även för Försvarsmaktens del finns det anledning att se över om man har tillräckliga resurser både vad gäller de internationella insatserna och för behovet för det växande antal som ska verka inom Försvarsmakten på svenskt territorium. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Anser ministern att det behöver vidtas några åtgärder för att förbättra Försvarsmaktens tillgång till nödvändiga läkemedel och övrig sjukvårdsmateriel?
fr · H311328 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:328 Biståndet till av Boriana (M) till Statsrådet (MP) bistånd till –2018 uppgår till . Svenska staten stöttar via ett FN-godkänt klimatprojekt i . Projektet går ut på att plantera skog för att på så sätt binda koldioxid som annars skulle finnas i atmosfären. Att ta ansvar för miljön är bra och önskvärt, men just det här projektet har inte fallit väl ut. Enligt uppgifter från Kalla fakta på TV4 tränger projektet undan lokalbefolkningen, och det planteras skog på mark som annars hade kunnat användas som odlingsmark. Bybor ska även ha blivit berövade viktiga resurser samt utsatts för våld och hot. Svenska statens ambitioner att vara en ledande aktör inom den globala miljöpolitiken har här förvandlats till ett sätt att förtrycka ugandiska bönder och tvinga bort dem från sin mark. Detta innebär att å ena sidan ger bistånd till för att förbättra ugandiernas livsvillkor, och å andra sidan finansierar projekt som tar försörjningen från ugandiska bönder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Föranleder ovan beskrivna agerande gentemot någon åtgärd eller något initiativ från statsrådets sida?
fr · H311329 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:329 Arbetsbördan för av (M) till Statsrådet (S) Flyktingkrisens inverkan på och vården är redan påtaglig. Det tryck och den press som delar av och vårdens personal är utsatt för är inte hållbar. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Svensk vårdpersonal är eftertraktad och ansedd som duktig på organisation och att göra prioriteringar. befinner sig emellertid nu i en situation som vi inte har kontroll över. Läget är akut och extraordinärt. Detta gäller givetvis för alla som flyr från till exempel , men även situationen att ta emot många flyktingar är extraordinär. Vi ska alltid ha fokus på kvalitet inom vården och . senaste prognos talar sitt tydliga språk. beräknas 140 000 till 190 000 asylsökande. Lägg därtill – eftersom inte har kontroll över sina gränser – ett betydande okänt antal människor som tagit sig in i landet illegalt utan att ha sökt asyl. Vi moderater har i vår motion, En nystart för , till beskrivit tio utmaningar som vårt samhälle måste möta och börja åtgärda . Denna skrevs innan nuvarande situation och tryck inom avseende det akuta flyktingmottagandet var helt känd. Det betyder att antalet utmaningar har ökat, inte minskat. Det är bråttom. Dessa utmaningar handlar bland annat om kompetensförsörjning, om barn och ungas psykiska ohälsa och om de socialt mest utsatta barnen när föräldrarna inte räcker till. De handlar även om hur vi ska kunna bli bättre på långvariga placeringar av utsatta barn som inte kan bo kvar hemma längre samt uppenbara brister i tillsyn och följdåtgärder. I rådande läge tvingas många kommuner att bryta mot lagstiftning för att kunna tillgodose skydd och stöd för till exempel barn enligt sociallagens bestämmelser. Det är inte rimligt att det ska behöva vara så. Regeringens proposition om stödboende som ligger på bord är en fråga som alliansregeringen har utrett och förberett. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka andra konkreta förslag (dvs. utöver förslaget om stödboende) är statsrådet beredd att nu ta initiativ till för att minska pressen på och dess personal?
fr · H311330 · 2015-11-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:330 Assistansersättningen av (M) till Finansminister (S) Finansminister meddelade i en intervju med att assistansersättningen är ett område där det kan bli aktuellt med att spara pengar för de ökade utgifterna för flyktingmottagandet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan finansministern närmare redogöra för de eventuella planerna på förändringar när det gäller assistansersättningen i nästa års budget?
fr · H311331 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:331 Identifikation som grund för utfärdande av uppehållstillstånd av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Många asylsökande har kommit till . Våra myndigheter utför ett gott arbete under pressade förhållanden. Den stora mängden har gjort att många myndigheter fått stora arbetsbördor och att samhället utsatts för stora påfrestningar. införde tillfälliga gränskontroller för att få bättre kontroll på inflödet av asylsökande. Dessa kontroller var välkomna och nödvändiga. För att på bästa sätt kunna ta hand om människor i nöd måste vi också kunna ha god ordning i vårt mottagande. Detta gäller i synnerhet identifiering av dem som söker asyl och uppehållstillstånd. I media (SvD ) framkommer dock uppgifter om att fyra av tio asylbeslut på tas utan identifiering av den sökandes identitet. Som grund för detta tillvägagångssätt uppger att behovet av skydd ska gå före kravet på identitet. Detta innebär att asylsökande vars identitet inte identifierats ändå ges uppehållstillstånd. Det är av yttersta vikt att tydligt vet vilka personer vi ger uppehållstillstånd, så att vi minimerar risken att blir ett land där terrorister, krigsförbrytare och spioner kan undgå upptäckt, registrering och lagföring. Min fråga till justitie- och migrationsministern är följande: Vad avser ministern att vidta för omedelbara åtgärder och långsiktiga initiativ med syftet att korrekt identifiering av en asylsökande ska vara en förutsättning för ett beslut om uppehållstillstånd?
fr · H311332 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:332 Familjehem av (M) till Statsrådet (S) Just nu kommer rekordmånga ensamkommande flyktingbarn till . En stor del av dessa placeras i särskilda familjehem. Med anledning av det akuta behovet av boplatser för ensamkommande är det viktigt att rekryteringen av familjehem sker både snabbt och säkert. är trycket på kommuner stort, vilket försvårar både rekrytering och uppföljning av familjehem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förbättra och skynda på rekryteringen av familjehem?