ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212510 · 2015-05-20 00:00:00 — Dnr Fi2015/2807 Svar på fråga 2014/15:510 av (M) Mat av bra kvalitet i skolor och äldreomsorg har frågat mig hur jag och regeringen ska se till att den mat som serveras till våra barn och äldre är av god kvalitet och håller svensk livsmedelssäkerhet och inte upphandlas och serveras för att den har den billigaste prislappen. efterfrågar en översyn av lagstiftning och regler för offentlig upphandling i syfte att säkra god kvalitet och djuromsorg beträffande livsmedel som upphandlas. En sådan översyn har genomförts genom de EU-direktiv som ska ligga till grund för den svenska upphandlingslagstiftningen. Vi arbetar med att ta fram en remiss med förslag till genomförande av direktiven som ska överlämnas till Lagrådet. I de nya reglerna klargörs att det är möjligt att ställa krav på djurskydd. Regeringen vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla ekologiska och närproducerade livsmedel utan att EU-rättsliga och WTO-rättsliga förpliktelser sätts ur spel. Det är därför angeläget att lokala producenter får en rimlig chans att delta i den offentliga upphandlingen av livsmedel. har presenterat en rapport, ”Offentlig upphandling av mat”, där myndigheten har gjort en kartläggning av den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster i . I rapporten lämnas en del förslag för att öka antalet anbud från inte minst små och medelstora företag, t.ex. kan upphandlande myndigheter dela upp upphandlingar i flera kontrakt. Den nya myndigheten för upphandlingsstöd bildas dit nuvarande upphandlingsstöd i flyttas. Den nya myndigheten ska ha ett brett perspektiv där miljö, sociala hänsyn och innovationer ingår.
frs · H212511 · 2015-05-19 00:00:00 — N2015/3984/IF Svar på fråga 2014/15:511 av (M) Sociala innovationer har frågat mig på vilket sätt jag ämnar arbeta för att öka möjligheterna för företag inom välfärdssektorn att kunna utvecklas. Ett viktigt verktyg är innovationsupphandling. Genom att underlätta för offentliga aktörer att agera som kompetenta beställare och mottagare av innovativa varor och tjänster inom till exempel hälso- och sjukvård och socialtjänst ser vi stora möjligheter för företag inom välfärdssektorn. Inom ramen för och Verket för innovationssystems ansvar för företags- och innovationsfrämjande ingår att stötta utvecklingen av företagande inom sociala innovationer. Exempelvis har ett program riktat mot samhällsentreprenörskap och social innovation. har avslutat en särskild utlysning riktad mot sociala innovationer där företag inom exempelvis välfärdssektorn kunnat söka uppstartsstöd. För att kunna möta samhällets ökade behov av vård och omsorg krävs en stark Life Science sektor. Regeringen arbetar för att ta fram en nationell handlingsplan och åtgärdsförslag för att stärka Life Science. Regeringen har därtill utsett en nationell samordnare för regeringens arbete med Life Science. Sammantaget gör regeringen omfattande insatser för att bidra till ökade möjligheter för företag inom välfärdssektorn.
frs · H212512 · 2015-05-18 00:00:00 — Dnr A2015/1498/A Svar på fråga 2014/15:512 av (M) Egenanställning har frågat mig hur jag ser på möjligheterna att inkludera de egenanställda i de olika försäkringssystemen, för att på så sätt stärka denna anställningsform i kampen mot utanförskapet. Till att börja med vill jag framhålla att det är viktigt att vi har välfungerande försäkringar som ger individer försäkringsskydd i händelse av exempelvis sjukdom eller arbetslöshet. Personer som är anslutna till ett egenanställningsföretag omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. De anses, beroende på övriga omständigheter i de enskilda ärendena, antingen vara självständiga eller osjälvständiga uppdragstagare. I de fall de anses vara osjälvständiga uppdragstagare gäller samma villkor som för andra anställda. Om de anses vara självständiga uppdragstagare gäller de villkor som gäller för företagare. Under förutsättning att övriga villkor är uppfyllda innebär det bl.a. att egenanställda kan anses vara arbetslösa och ersättningsberättigade så snart det inte vidtas några åtgärder i verksamheten eller när verksamheten har upphört definitivt. I detta sammanhang vill jag även nämna att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har haft i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. I slutbetänkandet presenterar kommittén konkreta förslag till förändringar och bedömningar av vilken inriktning det fortsatta reformarbetet bör ta när det gäller bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. Betänkandet är ute på remiss.
frs · H212513 · 2015-05-20 00:00:00 — Dnr Fi2015/2808 Svar på fråga 2014/15:513 av (M) Arbetsgivaravgifter för personer har frågat mig om jag anser att en höjning av arbetsgivaravgifterna för personer fyllda kommer att bidra till att fler kommer att arbeta efter att den formella pensionsåldern uppnåtts. Det är missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas tillvara så länge de vill och kan arbeta. Utvärderingar visar att sänkningar av socialavgifter, generellt sett, är ineffektivt som jobbskapande åtgärd. När det gäller huruvida personer väljer att pensionera sig visar ny statistik att det främst är viljan eller den fysiska hälsan som brister, inte arbetsgivarens efterfrågan. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Därför föreslår regeringen i Vårändringsbudgeten satsningar på till exempel högre kvalitet och ökad bemanning inom äldreomsorg som kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre personer, framförallt kvinnor, behöver gå ner i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. Därtill föreslår regeringen satsningar på bland annat , regionala skyddsombud och arbetslivsforskning.
frs · H212514 · 2015-05-20 00:00:00 — Dnr M2015/2071/Ke Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:514 av (M) Kemikalieinspektionens uppdrag har frågat mig om vad jag avser att göra för att Kemi-kalieinspektionen omgående ska klara sitt uppdrag och lösa de uppgifter och den kritik som JK riktar mot myndigheten. Kemikalieinspektionen har ansvaret för bland annat prövning av ärenden rörande bekämpningsmedel. Syftet med prövningen är att säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduk-tionen. Prövningen baseras på försiktighetsprincipen. Det är en viktig uppgift som måste utföras med noggrannhet och omsorg. Frågan har varit aktuell och Kemikalieinspektionen har löpande rapporterat om ett antal vidtagna åtgärder för att effektivisera handläggningen. Dessa har dock ännu inte gett de resultat som efter-strävas. Jag ser allvarligt på att handläggningstiderna inte hålls. Avgiftsfinansi-eringen har dragits med stora underskott och även om de tidigare borgerliga regeringarna har försökt lösa frågan, kvarstår problemet. Reger-ingens målsättning är att ärendehandläggningen aldrig ska hämmas av brist på resurser. Regeringen har därför höjt avgifterna för prövningen för att få en finansiering som stöder en god handläggning. förde regeringen över ca från övrig kemikalieverksamhet till handläggningen av bekämpningsmedelsärenden för att möta det ökade behovet. har regeringen höjt anslaget med öronmärkta för just prövningen av bekämp-ningsmedelsärenden. JK konstaterar att det är en kombination av samverkande faktorer som gett dessa långa handläggningstider. Jag delar den bedömningen. En vik-tig bidragande faktor är den ändrade lagstiftningen som trädde i kraft . JK konstaterar att myndighetens prövningsverksamhet har präglats även av andra strukturella brister , trots att man i olika om-gångar har försökt vidta förbättringsåtgärder. Förstärkta åtgärder i syfte att förbättra uppföljningen av myndighetens kostnader och öka kost-nadseffektivitet i handläggningen av bekämpningsmedelsärenden har därför initierats och pågår inom myndigheten. Vidare har tydligare åter-rapporteringskrav till regeringen vad gäller kostnadsuppföljning införts i myndighetens regleringsbrev. Jag har med anledning av JK:s beslut haft kontakt med Kemikalieinspek-tionen. De kommer att redovisa en handlingsplan för de inneliggande prövningsärendena .
frs · H212516 · 2015-05-20 00:00:00 — Dnr S2015/3592/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:516 av (M) Att fullfölja beslut har frågat statsministern vilka konkreta åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att regeringen bereder ärenden enligt praxis till och t.ex. fullföljer det av fattade beslutet angående patientlagen, det vill säga allas lika rätt att välja vårdcentral. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är viktigt att alla ärenden kvalitetssäkras. Utrednings- och remissväsendets ställning i den svenska politiska beslutsprocessen är en viktig garant för hög kvalitet i lagstiftningsarbetet. Regeringen tar beredningskravet på stort allvar. De förslag regeringen presenterade rörande ett upphävande av kravet på vårdvalssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i primärvården syftade enbart till att påverka reglerna för att starta en vårdcentral. Det under förutsättning att skulle ha valt att utnyttja den föreslagna rätten att organisera primärvården på andra sätt än enligt LOV. Patientens möjlighet att välja offentligt finansierad primärvård och öppen specialiserad vård skulle inte ha påverkats av förslaget och regeringen har inte för avsikt att ändra på den möjligheten. Mot bakgrund av kritiken mot beredningen av höstens lagförslag fann regeringen det lämpligt att låta Utredningen om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster se över hur regleringen kan ändras i syfte att upphäva kravet på vårdvalssystem enligt LOV i primärvården. Utredningen ska lämna sitt förslag . Regeringen avser att, i enlighet med gällande regler, redovisa till hur vi har hanterat tillkännagivanden.
frs · H212517 · 2015-05-19 00:00:00 — Dnr A2015/1525/ARM Svar på fråga 2014/15:517 av (SD) Småföretagares villkor vid facklig konflikt har bl.a. mot bakgrund av att vidtagit stridsåtgärder mot ett företag i frågat mig vilka generella åtgärder jag avser vidta för att inte fler småföretagare ska drabbas av något liknande. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter reglerar villkoren på arbetsmarknaden genom överenskommelser om löne- och anställningsvillkor. Enligt den svenska arbetsmarknads-modellen har arbetsmarknadens parter en vidsträckt rätt att vidta stridsåtgärder. Jag anser att anställda på alla arbetsplatser ska ha rätt till goda arbetsvillkor. Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen, inklusive rätten att vidta stridsåtgärder, och har inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · H212519 · 2015-05-20 00:00:00 — Dnr S2015/3584/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:519 av (M) Hur ny teknik säkerställs i framtidens vård har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta i syfte att skapa förutsättningar för ny teknik och nya lösningar baserade på telemedicin och e-hälsa tillsammans med andra länder i . är ett av de tongivande länderna i arbetet med att skapa förutsättningar för gränsöverskridande e-hälsotjänster i EU. Inom ramen för det europeiska , som fastställs i direktiv /24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, leder ett arbete med att skapa ett legalt ramverk för överföring av patientinformation över nationsgränser. Detta är en förutsättning för att gränsöverskridande hälso- och sjukvård ska kunna ges på ett patientsäkert och effektivt sätt. En första rapport av arbetet presenterades vid nätverkets sammanträde i . Inom finns särskilt goda förutsättningar för gränsöverskridande samarbete. Nordiska arbetsgrupp för e-hälsa arbetar med att identifiera konkreta gränshinder och presentera förslag till lösningar för ett närmare nordiskt samarbete inom e-hälsa. var ordförande för arbetsgruppen fram till , då ordförandeskapet överlämnades till . Att skapa legala och tekniska förutsättningar för gränsöverskridande e-recept har varit prioriterat under det svenska ordförandeskapet. är och kommer fortsatt att vara en aktiv part i EU och i för att skapa förutsättningar för användande av gränsöverskridande e-hälsolösningar.
frs · H212520 · 2015-05-21 00:00:00 — Dnr N2015/4029/DL Svar på fråga 2014/15:520 av (V) Ursprungsmärkning av honung i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för förändring så att all honung i ska märkas med ursprungsland. Låt mig börja med att betona att jag precis som anser att det är viktigt att livsmedelsmärkningen är tydlig. De gemensamma EU-reglerna ställer krav på att det ursprungsland eller de ursprungsländer där honungen skördats ska anges som en del av beteckningen. Denna uppgift får i det fall honungen har sitt ursprung i mer än en medlemsstat inom EU eller i mer än ett tredjeland ersättas med ”blandning av EG-honung”, ”blandning av icke-EG-honung” eller ”blandning av EG-honung och icke-EG-honung". Regelverket är harmoniserat inom EU. kan därför inte ha vare sig strängare eller mindre stränga regler. Däremot är det fullt möjligt att en branschorganisation i väljer att uppmana sina medlemmar att alltid ange honungens faktiska ursprungsland/-länder. Det är också möjligt för en näringsidkare att frivilligt ange honungens ursprung ännu mera detaljerat så länge informationen är korrekt och inte vilseleder konsumenten. Inga förhandlingar om honungsreglerna är aktuella inom EU. Dagens regler ger möjlighet, för den som vill, att alltid ange honungens ursprungsland/-länder. Därför ser jag ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder , men följer frågans utveckling.
frs · H212521 · 2015-05-19 00:00:00 — Dnr S2015/3585/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2014/15:521 av (V) Det så kallade Hässleholmsförsöket har frågat socialförsäkringsministern om hon tänker vidta några åtgärder för att förhindra att det så kallade Hässleholmsförsöket tillåts fortgå. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt 12 kap 2 § regeringsformen, som reglerar förvaltningens självständighet, får ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Det svar som jag kan lämna på frågan är att jag förutsätter att våra myndigheter följer de lagar och föreskrifter som reglerar dess verksamheter. Om det uppkommer tveksamheter om en myndighet tillämpar regelverket på rätt sätt kan frågan granskas av en tillsynsmyndighet. har t.ex. i uppgift att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter.
frs · H212522 · 2015-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:522 av Boriana (M) Handelsavtal mellan och Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att aktivt ska driva på tecknandet av ett handelsavtal mellan och . Frågan ställs i relation till att utrikesminister i en interpellationsdebatt uttryckt att handeln utgör en central del av relationerna mellan och . Inom ramen för den ett-Kina-politik som och EU för, har breda och frekventa kontakter med . Regeringen har för avsikt att fortsätta att utveckla våra förbindelser. Detta gäller inte minst handeln, där vi ser goda förutsättningar att bygga vidare på våra redan mycket goda och långvariga ekonomiska relationer med . verkar för ett investeringsavtal med EU. Förhandlingar har inte påbörjats. På önskar få till stånd ett frihandelsavtal med EU. stödjer ett närmare ekonomiskt samarbete mellan och . Regeringen kommer att fortsätta att verka för att den ekonomiska och handelspolitiska relationen till utvecklas.
frs · H212524 · 2015-05-21 00:00:00 — Dnr N2015/4101/HL Svar på fråga 2014/15:524 av (S) Landsbygdsutvecklingen i Bergslagen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att bidra till en positiv landsbygdsutveckling i Bergslagen. Frågan uppkommer eftersom beslutade att Leader Bergslagen är ett av de områden vars strategi inte har prioriterats i det fortsatta arbetet med Lokalt ledd utveckling under den innevarande programperioden. Först och främst vill jag betona att jag förstår att det är ett tråkigt besked för de fem områden som inte har prioriterats. Mycket arbete har lagts ner på de lokala utvecklingsstrategierna och att hitta det sätt man bedömer att området bäst skulle utvecklas på. Regeringen har uppdragit till att ansvara för urvalsprocessen, genom ett regeringsuppdrag där myndigheten fått i uppdrag att välja ut strategier som i hög grad bidrar till att uppfylla mål och prioriteringar för de berörda EU-programmen och som bedöms ha en tillräcklig administrativ kapacitet. Att göra en prioritering och bestämma hur förslagen till strategier ska bedömas har varit Statens jordbruksverks ansvar och jag har förtroende för hur de har skött sitt uppdrag. när prioriteringen är gjord är det värt att lyfta fram att arbetet med lokalt ledd utveckling är en del av de politiska insatser som riktar sig till landsbygden. Även om det är mycket pengar som går till arbetet med Lokalt ledd utveckling, så är det en liten del av de EU-finansierade program och den nationella politik som syftar till att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo och jobba i hela landet. I det här läget tror jag att det är viktigt att se vilka andra medel som finns för landsbygdsutveckling på den lokala nivån. För att lyfta fram några andra finansieringsmöjligheter vill jag peka på några åtgärder i landsbygdsprogrammet, där budgeten på 36 miljarder helt syftar till att utveckla den svenska landsbygden inom ett flertal områden. Även utanför de medel som är knutna till Lokalt ledd utveckling finns det mycket pengar som kan användas för lokalt utvecklingsarbete. Jag tänker exempelvis på stöd till lokal serviceutveckling, till projekt inom exempelvis turism, idrotts- och fritidsanläggningar eller utveckling av småskalig infrastruktur, eller de ytterligare möjligheter som finns att utveckla bland annat miljö, konkurrenskraft och företag. Mot denna bakgrund ser jag därför att det finns förutsättningar att arbeta brett med landsbygdsutveckling utifrån ett lokalt perspektiv.
frs · H212526 · 2015-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:526 av (M) Avtalet mellan och P5+1 har med hänvisning till de kärntekniska förhandlingarna frågat mig hur min och regeringens syn på avtalet med ser ut och vilken linje kommer att driva vid ett eventuellt medlemskap i säkerhetsrådet. tillkännagav parterna i förhandlingarna om det iranska kärn-tekniska programmet ett antal nyckelparametrar för hur en gemensam övergripande handlingsplan, att slutas , ska se ut. Om dessa parametrar håller så kommer bl.a. att gå med på begränsningar rörande det kärntekniska programmet kombinerat med inspektioner. I utbyte lättas de kärntekniskt relaterade sanktionerna i takt med att genomför sina huvudåtaganden enligt överenskommelsen. Det kommer vidare att antas en säkerhetsrådsresolution i FN som ersätter tidigare resolutioner, men som alltjämt bibehåller vissa restriktiva åtgärder mot . Jag välkomnar att parterna kommit så här långt i förhandlingarna. har med stöd till EU:s tvåspårspolitik gentemot (d.v.s. diplomatiska förhandlingar kombinerade med sanktioner) genomgående förespråkat en förhandlingslösning som den enda långsiktigt hållbara. återstår svåra frågor att lösa och det är inte säkert hur en övergripande överenskommelse i så fall kommer att se ut. är det med andra ord för tidigt att uttala sig om den slutliga överenskommelsen eller hur kommer att agera vid ett eventuellt medlemskap i säkerhetsrådet. Grundläggande är dock att måste visa att det kärntekniska programmet är av uteslutande fredlig karaktär på ett sätt som är verifierbart för det internationella samfundet. En överenskommelse som garanterar detta undanröjer ett konkret hot och bidrar till stabilitet i en region som annars brottas med enorma utmaningar. Från och övriga EU:s sida bör vi då vara redo att solidariskt genom-föra det som parterna överenskommer, inklusive sanktionslättnader.
frs · H212527 · 2015-05-20 00:00:00 — Dnr S2015/3615/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:527 av (M) Gränslös vård i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta i syfte att stärka patienternas möjlighet att fritt välja vård, oavsett geografiska nationsgränser, för att stärka det nordiska samarbetet och för att öka tillgängligheten för patienter. Inom ramen för finns ett väl inarbetat samarbete som gäller hälso- och sjukvårdsfrågor utifrån många olika aspekter. En av dem är patientrörlighet, som blivit extra aktuellt med anledning av och rådets direktiv /24/EU av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, patientrörlighetsdirektivet. Patientrörlighetsdirektivet har betydelse för det nordiska samarbetet på området, eftersom det syftar till att underlätta för patienter att få tillgång till en säker gränsöverskridande hälso- och sjukvård av god kvalitet samt uppmuntrar till samarbete mellan medlemsstaterna. bad Nordiska ministerrådets generalsekreterare och de nordiska hälso- och sjukvårdsministrarna tidigare statsrådet att ta fram en rapport om förstärkt nordiskt samarbete om hälso- och sjukvård. Förslagen skulle kunna genomföras . Rapporten med totalt 14 förslag på områden såsom stärkt samarbete om högspecialiserad vård, psykiatri, sällsynta diagnoser och patientrörlighet i redovisades . Förslaget om patientrörlighet innebär att länderna ska pröva att i förhållande till EU:s patientrörlighetsdirektiv ytterligare vidga rättigheterna att få vård i något av de andra nordiska länderna. Rapporten innehöll också en rekommendation att de nordiska länderna bör utvärdera effekterna för patienterna av de nordiska ländernas beslutade implementering av EU:s patientrörlighetsdirektiv. har beslutat att arbeta vidare med några av förslagen, däribland högspecialiserad vård, sällsynta sjukdomar och stärkt nordiskt samarbete på psykiatriområdet. Ännu har inget beslut tagits om att påbörja arbete med vidgad patientrörlighet. Den nya lagstiftningen behöver först tillämpas , innan den utvärderas.
frs · H212528 · 2015-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:528 av (FP) Kvinnors rätt till abort har frågat mig om vilka besked jag kommer att avkräva regeringen i vad gäller kvinnors rätt till fria, lagliga och säkra aborter. Jag delar upprördhet över fallet med den minderåriga tioåriga flickan som nekats abort efter att ha våldtagits av sin styvfar. Förbud mot abort utgör en allvarlig inskränkning av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter (SRHR). Att begränsa SRHR får också negativa konsekvenser för kvinnor och flickor på andra områden genom att det begränsar deras rättigheter och möjligheter till utbildning, försörjning och delaktighet i olika beslutande fora. Övergrepp i form av våldtäkt och förbud mot abort strider också mot FN:s konvention om barnets rättigheter som erkänner barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa. För en feministisk regering är det självklart att stå upp för och försvara sexuella och reproduktiva rättigheter som ett led i arbetet med mänsk-liga rättigheter. Det är också självklart att arbeta för att förövare av våld såsom våldtäkt, särskilt på minderåriga, ställs inför rätta. ett av världens ledande länder i arbetet med jämställdhet och att stärka respekten för kvinnors mänskliga rättigheter och vi driver detta bilateralt, i bl.a. för mänskliga rättigheter och i , liksom inom ramen för EU. avser ta upp kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter i vid EU-dialog med , liksom i vår bilaterala dialog med .