ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212244 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/1989/L4 Svar på fråga 2014/15:244 av (M) Användning av polisresurser har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen avser att ta för att renodla polisens verksamhet utan aktuellt utredningsunderlag från den nu nedlagda utredningen. Den förra regeringen tillsatte en utredning om renodling av polisens arbetsuppgifter. Enligt direktiven skulle utredningen redovisa överväganden om att flytta över polisens uppgifter när det gäller hantering av djur till en annan huvudman. Enligt ursprungsdirektiven skulle utredaren därefter överväga om det finns ytterligare uppgifter som skulle kunna lyftas bort från polisen. När det gäller polisens arbetsuppgifter kan det identifieras tre områden där man kan se tydliga vinster med att föra över uppgifter från polisen till en annan huvudman. Dessa tre områden är ansvaret för omhändertagna personer enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., polisens hjälp med handräckning till andra myndigheter och polisens uppgifter på djurområdet. De nämnda arbetsuppgifterna tar stora direkta polisresurser i anspråk som det kan ifrågasättas om de lika väl eller bättre skulle kunna utföras av en annan huvudman. När det gäller omhändertagandet av berusade personer pågår ett projekt där regeringen har avsatt medel i syfte att få till stånd en praxisändring som innebär att berusade personer i större utsträckning tas om hand av sjukvården. I bereds också betänkandet Transporter av frihetsberövade (SOU 2011:7), där det föreslås att Kriminalvården ska få ett tydligare ansvar för transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. Till detta kommer de förslag som redovisats av Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter. I betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3) föreslås att en stor del av polisens arbetsuppgifter med djur ska flyttas till länsstyrelserna. Förslagen kommer att remitteras . Genom dessa förslag, tillsammans med det arbete som redan pågår när det gäller omhändertagande av berusade personer och transporter, är de områden som tar stora direkta polisresurser i anspråk omhändertagna. Därför beslutade regeringen att frågan om renodling av polisens arbetsuppgifter inte skulle utredas vidare. Detta innebär inte att det inte skulle kunna uppstå frågor som kan behöva övervägas. Jag avser därför att noga följa att polisens resurser används på rätt sätt i kärnverksamheten.
frs · H212245 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/1996/Statssekr Svar på fråga 2014/15:245 av (FP) Straffskärpning vid hatbrott har frågat om jag och regeringen överväger en kartläggning och analys av hatbrottsligheten samt andra åtgärder för att säkerställa att personer som begått hatbrott också tilldelas straff enligt gällande straffbestämmelser. Regeringen ser mycket allvarligt på hatbrott, som är resultatet av bristande respekt för människors lika värde. Att förebygga och motverka brott av dessa slag är en högt prioriterad fråga, och såväl regeringen som rättsväsendets myndigheter arbetar för att förbättra insatserna mot hatbrott. kommer att genomföra en aktgranskning av utvalda ärenden för att utreda om tillämpningen av den straffskärpningsregel som gäller brott med rasistiska och liknande motiv är rättsenlig och enhetlig. avsikt är att granskningen ska ligga till grund för beslut om eventuella åtgärder som kan främja lagenlighet och enhetlighet i utredning och lagföring av hatbrott. Det är även viktigt att har en god förmåga att identifiera och utreda hatbrott. redovisar ett regeringsuppdrag om att utveckla arbetet med att bekämpa hatbrott. I uppdraget ingår att stärka kunskapen om hatbrott inom polisen och arbeta för att öka förtroendet för polisen hos personer inom grupper som är särskilt utsatta för hatbrott. Förslagen kommer att beredas inom . Regeringen följer noga myndigheternas insatser för att förstärka arbetet mot hatbrott och avser att återkomma om hur arbetet kan utvecklas ytterligare.
frs · H212246 · 2015-03-03 00:00:00 — Dnr N2015/1782/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2014/15:246 av (C) Bullerregler för bostadsbyggande invid järnvägar har frågat mig om det är min och regeringens uppfattning att det ska finnas olika bullerkrav för bostadsbyggande beroende på invånarantalet i de orter som berörs av järnvägsbuller. bereds det förslag till förordning om riktvärden för trafikbuller som varit föremål för remissbehandling. Så fort regeringen har tagit ställning i denna fråga kommer jag att delge min och regeringens uppfattning om vilka regler som bör gälla för bostadsbyggande i orter som berörs av järnvägsbuller.
frs · H212247 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr Fi2015/954 Svar på fråga 2014/15:247 av (V) Kontanthantering har frågat mig om vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att se till att bankerna upprätthåller en för företag, föreningar och privatpersoner rimlig kontanthantering. Det är givetvis angeläget för företag, föreningar och privatpersoner att det finns tillräckliga möjligheter att göra såväl uttag som insättningar av kontanter på bankkontor eller på annat sätt. I detta sammanhang vill jag nämna det uppdrag som () har att tillsammans med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, stödja länsstyrelserna i deras arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. I dessa tjänster ingår bl.a. möjligheter att ta ut och sätta in kontanter. När det gäller banker så finns det inget krav på att sådana företag som har tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse ska vara skyldiga att ha kontanthantering. Det är således upp till varje bank att utifrån affärsmässiga grunder besluta hur de ska utforma sin kontanthantering. Detta gör att utbudet och servicenivån skiljer sig åt mellan de olika bankerna. Vissa banker tillhandahåller fortfarande kontanthantering, andra gör det inte eller endast i begränsad omfattning. Som kund bör man vara öppen för möjligheten att byta till en bank som i högre grad än andra tillhandahåller kontanthantering över disk, eller som i vart fall möjliggör insättningar och uttag via automater, om man önskar dessa tjänster. En starkare konkurrens inom banksektorn gagnar konsumenterna och leder sannolikt även till ökad rörlighet på bankmarknaden. Vad gäller bankernas skyldighet att ta emot sedlar och mynt har berört frågan i betänkandet Svensk kontanthantering (SOU 2014:61, s. 159 f.). Utredningen menar att det krävs starka skäl för att ett tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse ska förenas med ett krav på att tillståndshavaren ska vara skyldig att ta emot pengar. Arbetet på består nu i att analysera betänkandet och remissvaren. Jag kommer att följa utvecklingen på området och utesluter inte att åtgärder kan komma att behöva vidtas efter att ovanstående analys har gjorts.
frs · H212249 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/2052/Statssekr Svar på fråga 2014/15:249 av Nooshi Dadgostar (V) Dåliga hyresvärdar Nooshi Dadgostar har frågat mig vad jag avser att göra för att åtgärda problemet med hyresvärdar som inte tar hand om sina fastigheter. Landets hyreslägenheter är en mycket viktig tillgång för samhället. Möjligheten att få en hyreslägenhet ger individen valmöjligheter och utrymme att påverka sin livssituation. Vi bör värna om hyresrätten som boendeform. En viktig del i det är att nya hyreslägenheter byggs. En annan viktig del är att hyreslägenheter ska vara attraktiva för bostadssökande. Jag är bekymrad över uppgifterna om att hyresgäster tvingas bo under dåliga förhållanden. Sådana missförhållanden skadar hyresrätten som boendeform. Vi har tvingande regler som ger hyresgäster ett skydd mot dålig fastighetsförvaltning. Det är bra och i många fall säkert tillräckligt. Men det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder. Frågan om hyresgästernas skydd mot en dålig fastighetsförvaltning är prioriterad för mig. Jag avser därför att återkomma till frågan vid senare tillfälle.
frs · H212250 · 2015-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:250 av (M) Regeringens Arktispolitik och förhållandet till har ställt frågan om jag kommer att driva någon politik för Arktisområdet, vilka prioriteringar en sådan politik ska innehålla, och hur jag kommer att förhålla mig till deltagande i . Jag delar uppfattningen att är strategiskt viktigt, inte minst säkerhetspolitiskt men också miljömässigt och ekonomiskt. Som frågeställaren säkert har uppmärksammat pekas ut i regeringsförklaringen som ett område som måste skyddas för att stärka vår säkerhet och vårt miljöskydd. Med utgångspunkt i uppskattade ordförandeskap i 2011-2013 blickar regeringen framåt och för en aktiv Arktispolitik. Regeringen arbetar medvetet för att minska utsläppen av ämnen som påskyndar klimatförändringarna, skydda den arktiska havsmiljön samt för att stärka och bevara den biologiska mångfalden i . Vi verkar också för att skapa fördjupad integration i närområdet och förstärkt europeisk säkerhet. planerar jag att delta i Arktiska rådets ministermöte i . Centrala frågor för på detta möte är arbetet med minskning av utsläpp av sot och metan, preventionsarbete för att förhindra oljeutsläpp, samt att underlätta forskningssamarbetet i . Därutöver planeras en större i House of i , i början av det amerikanska ordförandeskapet. Regeringen planerar även att framöver uppdatera och revidera strategi för . presenterades rapporten som innehåller ett antal förslag som nu bereder för att se vilka åtgärder som kan vidtas. Ett uppdrag har lämnats till Business att analysera vilka affärsmöjligheter svenska företag har i regionen. inrättas, som samlar berörda departement samt Länsstyrelserna och landstingen från Norr-och till dialog, under ledning av . Gällande kan jag konstatera att det är ett av åtta medlemsländer i . Regeringen är positivt inställd till det samarbete som utvecklats sedan rådet bildades . är ett komplement till de bilaterala relationerna och skapar förutsättningar att upprätthålla en god dialog med samtliga stater i en region som blir allt viktigare. Regeringen gör samma bedömning som förutvarande regering vad avser deltagande i . Vi står inför stora utmaningar i , som måste bemötas genom samarbete med alla regionala aktörer.
frs · H212251 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr N2015/1813/TIF Svar på fråga 2014/15:251 av (M) Intentionerna med Ostlänken har frågat mig hur jag kommer att se till att tidigare intentioner med Ostlänken förverkligas och att den fjärde storstadsregionen /inte blir en marginaliserad del av Götalandsbanan. Redan i järnvägsutredningen fastslogs att Ostlänken är en del av Götalandsbanan mellan och . Ostlänken ska därför bidra till att uppfylla Götalandsbanans två ändamål. Det ena målet är att genom snabba, energieffektiva transporter knyta samman två största städer och mellanliggande befolkningstäta regioner för att stärka näringslivets konkurrenskraft samt ge fler människor tillgång till arbete, utbildning och kultur. Götalandsbanans andra mål är att som en helt ny bana frigöra kapacitet på befintliga banor. Ostlänkens ändamål är alltså att vara en del av Götalandsbanan –via , , och . Den ska också bidra till regionförstoring i , och . Ostlänken ska också vara en del av en uppgraderad Södra stambana och TEN-stråket ––. Som jag ser det finns det ingen motsättning i detta att projekt är en del av en större helhet. Det är en naturlig egenskap för både vägar och järnvägar att de ingår i stora sammanhängande system, där helheten är beroende av delarna. Jag ser heller ingen anledning till oro om nu ytterligare studerar vissa delar av projektet. Sverigeförhandlingen behöver ha ett fullgott underlag för sina förhandlingar med berörda parter och jag har stora förhoppningar på att deras arbete ska leda till ett lyckat resultat.
frs · H212252 · 2015-03-03 00:00:00 — Dnr S2015/1387/FST Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:252 av (M) Cigarettpaketen och yttrandefriheten har frågat justitie- och migrationsminister om han och regeringen har övergett den svenska förhandlingslinjen i EU och är beredda att utmana de principer som vår svenska tryckfrihetslagstiftning bygger på. Frågan har överlämnats till mig. Frågan har sin grund i de av regeringen beslutade tilläggsdirektiven till Utredningen om genomförandet av EU:s tobaksproduktdirektiv. Regeringen vill med dessa direktiv bland annat utreda möjligheten att införa krav på neutrala tobaksförpackningar i . Anledningen är att det är en åtgärd som kan bidra till att minska tobaksbruket och förhindra att ungdomar börjar använda tobak. Som påpekar måste överväganden även göras i förhållande till svensk grundlag. Utredaren ska därför särskilt analysera och bedöma hur ett krav på neutrala tobaksförpackningar för tobaksprodukter förhåller sig till grundlagarna. Det ingår inte i utredningens uppdrag att lämna förslag till grundlagsändringar. Om utredningen bedömer att det finns skäl att införa neutrala tobaksförpackningar men gör bedömningen att ett sådant förslag kommer i konflikt med grundlag, ska detta anmälas till regeringen. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag .
frs · H212253 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr Fö2015/275/ESL Svar på fråga 2014/15:253 av (M) Ekonomisk styrning och utvärdering av Försvarsmakten har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas i syfte att förbättra finansieringsmodellen mellan FMV och Försvarsmakten. har på regeringens uppdrag redovisat förslag för hur den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och den avgiftsfinansierade stödverksamheten, som utförs av , kan förändras och förtydligas (ESV 2013:57, ESV 2014:39). Styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och dess stödmyndigheter är av stort intresse för regeringen. Det är således av vikt att fortsätta arbetet att förbättra tydligheten och effektiviteten i fråga om styrning och uppföljning av försvaret. Det gäller ur både ett verksamhetsmässigt som finansiellt perspektiv. Beredning av rapporter pågår i och regeringen avser återkomma i frågan till inom ramen för den kommande försvarspolitiska inriktningspropositionen.
frs · H212254 · 2015-03-03 00:00:00 — Dnr A2015/666/IU Svar på fråga 2014/15:254 av (FP) Etableringslotsar för nyanlända har frågat mig om jag och regeringen, utöver en proposition om att ändra rätten till lots, kommer att föreslå en ny modell där seriösa etableringslotsar kan fortsätta att verka på Arbetsförmedlingens uppdrag som en del av etableringsreformen. Regeringens ambition är att nyanlända ska få ett effektivt och professionellt stöd för sin arbetsmarknadsetablering. Grunden i etableringsuppdraget ligger fast, men det är uppenbart att delar av uppdraget inte fungerar tillfredsställande. Det behöver ständigt anpassas efter nya förutsättningar. Deltagarnas behov av stöd och insatser skiftar, bl.a. beroende på tidigare utbildningsbakgrund, arbetslivserfarenheter och övrig livssituation. Alla deltagare, oavsett kön, ska få lika ända-målsenliga insatser för snabbare etablering i arbete. Formerna för sam-verkan med kommunerna behöver utvecklas. Arbetsförmedlingen har konstaterat många och allvarliga brister i systemet med etableringslotsar. Därför beslutade Arbetsförmedlingen att säga upp samtliga avtal med leverantörer av lots-tjänster. Dialog förs nu med myndigheten för att analysera situationen och dess konsekvenser, först och främst för de nyanlända. Vi vet att det finns flera företag som erbjuder lotstjänster med goda resultat, och vi hoppas givetvis att dessa företag även fortsättningsvis är intresserade av att erbjuda sina tjänster. Arbetsförmedlingen kommer även framöver ha möjlighet att använda sig av kompletterande aktörer. Den i budgetpropositionen aviserade översynen av rätten till etableringslots pågår i . I översynen omhändertas erfarenheter från tjänsten etableringslots, både det som har fungerat bra och det som har brustit. Regeringen avser återkomma i frågan när översynen har avslutats.
frs · H212255 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr U2015/1076/S Svar på fråga 2014/15:255 av (FP) Ökat våld i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av det ökade våldet i skolan. Regeringen har ett uttalat mål att alla ska vara trygga i den svenska skolan och att elever, lärare och annan personal ska trivas med sitt arbete. I skollagen (2010:800) regleras att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Skollagen ställer också krav på skolor och huvudmän när det gäller att skapa en skolmiljö fri från kränkande behandling. Huvudmannen ska se till att det på varje skola bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever och för varje skolenhet ska det finnas ordningsregler som utarbetas under medverkan av eleverna och beslutas av rektorn. Det är huvudmännen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skolförfattningarna och de bestämmelser för skolorna som finns i andra författningar. Detta inkluderar att flickor och pojkar och unga kvinnor och män har en trygg skolmiljö. Staten stödjer huvudmännen i deras arbete, bl.a. genom de uppdrag som ges till . slutrapporterade det uppdrag myndigheten haft –2014 att erbjuda skolpersonal och skolledare fortbildning för att stärka skolans värdegrund och i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Inom uppdraget utformade bl.a. en högskolekurs tillsammans med 15 lärosäten. Syftet var att stärka kursdeltagarnas kompetens i att utveckla förskolans och skolans arbete inom området. Totalt har kursen haft 2 138 deltagare från 547 skolor och förskolor. Inom ramen för uppdraget har även producerat nytt stödmaterial för skolorna och reviderat tidigare material, bl.a. rörande mobbning, kränkande behandling, diskriminering och trakasserier samt väpnat våld i skolan. har också tagit fram webbaserade utvecklingspaket för kollegialt lärande som sker på den egna skolan. Dessa paket kommer att lanseras på . De slutsatser som redovisat kommer att beredas inom och regeringen kommer fortsatt stödja skolorna i deras värdegrundsarbete och för en trygg skolmiljö.
frs · H212256 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr Fö2015/290/MFI Svar på fråga 2014/15:256 av (M) Flygövningar i har frågat mig hur planerna ser ut framöver för gemensamma flygövningar tillsammans med våra baltiska grannländer – finns det konkreta planer på övningar där svenska plan kommer att använda sig av baser och luftrum i . Som partner till Nato bjuds regelbundet in att delta i övningsserien Baltic Regional Training Event (BRTE). Vi medverkar på årlig basis. deltagande i BRTE har bland annat omfattat övning i de tre baltiska ländernas luftrum och landning med stridsflygplan i . ingår inte den typen av moment för svenskt vidkommande. Utöver BRTE kommer vi att öva trilateralt finska och amerikanska flygförband över . När vi har amerikanska flygförband baserade i vårt närområde är det rationellt att vi övar tillsammans. Inom ramen för av regeringen beslutade mandat förfogar Försvarsmakten själva över övningsplaneringen och vad som ska tränas och övas vid det aktuella tillfället. Regeringen framhåller vikten av att fördjupar de bilaterala och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. Gemensam övningsverksamhet är en viktig del av sådant samarbete och ett uttryck för solidaritet med våra grannländer och vårt partnerskap till Nato. Flygövningar som omfattar andra flygplanstyper än Gripen ger ett stort mervärde för Försvarsmakten och stärker det svenska försvarets förmåga.
frs · H212259 · 2015-03-04 00:00:00 — Dnr U2015/1164/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:259 av (M) Sjuksköterskebristen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att råda bot på sjuksköterskebristen. Svensk hälso- och sjukvård ska vara världsledande. Tillgången till välutbildad personal är avgörande för att fortsätta utvecklingen för att nå detta mål. Inom vissa yrkeskategorier råder det en brist på utbildad personal. Mot bakgrund av detta föreslog regeringen en utbyggnad av bland annat barnmorskeutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och specialistsjuksköterskeutbildningen i budgetpropositionen . De resurser som föreslogs avsättas för en utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen motsvarade 175 helårsstudenter för att sedan stegvis öka till 1 625 helårsstudenter . I den budget som beslutades av finns tyvärr inga medel avsatta för en utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen. Den utbyggnad som regeringen presenterade har därmed inte kunnat genomföras. Jag beklagar detta men välkomnar fråga. Utifrån den hoppas jag ökad samsyn i vikten av fler utbildningsplatser framöver. Fler platser med hög kvalitet stärker som kunskapsnation. Regeringen avser att återkomma i frågan. Sjuksköterskebristen är också relaterad till hälso- och sjukvårdens övergripande kompetensförsörjning. Även om denna i första hand är ett ansvar för regionerna och landstingen, som huvudmän för vården, föreslog regeringen i budgetpropositionen en professionsmiljard för att bland annat påverka landstingens kompetensförsörjning i positiv riktning. Regeringen avser att följa frågan om kompetensförsörjning noggrant.
frs · H212260 · 2015-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:260 av Amineh Kakabaveh (V) Internationell märkesdag mot kemiska vapen Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att i FN och i andra organisationer verka för att internationellt förklaras som mot kemiska stridsmedel. Kemiska vapen orsakade ett obeskrivligt lidande i Halabja och andra kurdiska byar i och , liksom i området generellt. Vi minns med avsky rapporterna och bilderna av de många offren som till stor del utgjordes av försvarslösa civila. Många lider av sviterna. Det är fullkomligt oacceptabelt att giftiga kemikalier alltjämt brukas som vapen i den syriska konflikten, efter det att klorgas första gången användes i . Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att stärka förbudet mot dessa inhumana massförstörelsevapen. Av särskild vikt är därför arbetet inom Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), där går in som medlem i exekutivrådet. Vad gäller Amineh Kakabavehs fråga så vill jag uppmärksamma henne på att det finns en internationellt erkänd minnesdag för alla offer för kemiska vapen, nämligen som är den dag då Konventionen mot kemiska vapen trädde i kraft.
frs · H212261 · 2015-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:261 av Amineh Kakabaveh (V) Anfalkampanjen 1988 Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att verka för att den erkänner som ett folkmord och i så fall när. Anfalkampanjen i norra 1988 innehöll många olika övergrepp som skulle kunna räknas till folkrättens allra allvarligaste brott. Vi minns med avsky rapporterna och bilderna av de många offren som till stor del utgjordes av försvarslösa civila. Det är viktigt att vi upprätthåller minnet av offren för dessa oerhörda brott. Men det räcker inte med att minnas. Vi måste också arbeta för att liknande massövergrepp inte upprepas och att de ansvariga ställs till svars. stöder därför arbete inom FN, EU och andra internationella organisationer för förebyggande av och ansvarsutkrävande för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.