ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312170 · 2015-11-03 00:00:00 — Dnr S2015/06837/FS, S2015/06837/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:170 av (SD) Könsbyte i tidig ålder och konsekvenserna för idrotten har frågat mig om vilka konsekvenser könsbyte kan få inom idrotten och vad jag planerar att göra för att detta inte ska missbrukas. ställer frågan med anledning av betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91). Den utredning som hänvisar till har överlämnats, remissbehandlats och ärendet bereds nu inom . Då regeringen inte tagit ställning till utredningens förslag kan inget närmare svar på frågan ges.
frs · H312172 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr N2015/ 07296/JM Svar på fråga 2015/16:172 av (KD) Krisstöd till nytillkomna mjölkbönder har frågat mig om vad jag tänker göra för att även mjölkbönder som har startat eller expanderat sin verksamhet ska få ta del av det särskilda stödet. Avsikten är att i ska betala ut särskilt stöd på varav 76 miljoner från EU och 20 miljoner av nationella medel. För att ytterligare stärka mjölkföretagen i den akuta krisen planeras även för en ytterligare utbetalning av nationella medel om . Direktstödet kommer att gå till alla mjölkproducenter och baseras på hur mycket mjölk som har producerats , förutsatt att mjölkproduktion fortfarande bedrivs i företaget. Referensperioden är det senaste mjölkkvotsåret. Information om hur mycket mjölk som företagen producerat finns redan tillgänglig hos myndigheterna, vilket är en förutsättning för att snabbt kunna betala ut stödet. Direktstöd kommer även att betalas ut till producenter som har tagit över mjölkproduktionen mellan och genom generationsskifte, arv, byte av bolagsform eller köp/arrende av fastighet. För att dessa producenter ska kunna ta del av stödet gäller dock att de måste ta kontakt med och lämna de uppgifter som behövs för att visa att det har rätt till stöd. Detta till skillnad från övriga producenter som får utbetalningen automatiskt. har gått ut med information om att de företag som är berörda ska ta kontakt med myndigheten.
frs · H312175 · 2015-11-03 00:00:00 — Dnr Fö2015/01399/MFI Svar på fråga 2015/16:175 av (M) Asylboenden på militära övningsplatser har frågat mig under vilken tidsrymd han bedömer att detta stöd till kommer att pågå utan att det menligt går ut över försvarsförmågan genom inskränkt möjlighet till övning och träning. Försvarsmakten kan lämna stöd till och andra myndigheter i enlighet med förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. En förutsättning för stöd enligt förordningen är bland annat att Försvarsmakten har resurser som är lämpliga för uppgiften och det inte allvarligt hindrar dess ordinarie verksamhet. Enligt den information jag har fått har Försvarsmakten på begäran av tillsammans med gått igenom samtliga aktuella förläggningsplatser som myndigheterna disponerar. Försvarsmakten har erbjudit att disponera flera fält. Tre av dessa är mindre fält som enligt Försvarsmakten skulle kunna lämnas en begränsad period med hanterbara negativa konsekvenser. Även ytterligare ett övnings- och skjutfält skulle enligt Försvarsmakten kunna lämnas en begränsad tid med hanterbara konsekvenser för verksamheten. Hanterbara konsekvenser innebär i detta fall att verksamheten bedöms kunna omplaneras utan att omfattningen av krigsförbandens övningsverksamhet påverkas.
frs · H312176 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr N2015/07305/FF Svar på fråga 2015/16:176 av (M) Ett dramatiskt fall i kvinnors företagande har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att ändra inriktningen på regeringens företagarpolitik så att kvinnors företagande åter kan växa. refererar i sin fråga till Global Entrepreneurship Monitor (GEM), ett forskningsprojekt som mäter och analyserar entreprenöriella aktiviteter, ambitioner och attityder. GEM-mätningen inkluderar både personer som är engagerade i en företagsstart och personer som har startat företag . Årets rapport indikerar att kvinnors entreprenörskap utifrån denna definition, som då även inkluderar avsikt att starta, har gått ned från till . Statistiken från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser visar dock att förändringen i kvinnors företagande för de tre första kvartalen jämfört med är marginell. Nyföretagande är viktigt för näringsliv och konkurrenskraft, och regeringen har noterat förändringen. Kvinnors företagande är en strategisk tillväxtfråga, och regeringen anser att det är viktigt att fler kvinnor driver företag i . En mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Därför vill regeringen ta tillvara erfarenheter från de riktade insatser som genomförts . presenterade ”Öppna upp! Nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor 2015-2020” som är ett viktigt verktyg för arbetet med att säkerställa att stöd genom det företagsfrämjande systemet erbjuds till alla företag och företagare på likvärdiga villkor: oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, bransch eller geografisk placering. Det pågår också ett regionalt arbete för en jämställd regional tillväxt, som sätter fokus på att jämställdhet är en viktig förutsättning för en hållbar regional tillväxt. Jag kommer att fortsätta driva på arbetet med att göra de företagsfrämjande insatserna tillgängliga för alla företag och företagare på likvärdiga villkor.
frs · H312177 · 2015-11-03 00:00:00 — Dnr U2015/05113/GV Svar på fråga 2015/16:177 av (S) Högre utbildning för elever med sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättning har frågat utbildningsministern om han tycker att det är rimligt att en elev som inte har godkänt i idrott och hälsa på grund av allvarliga sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättning i praktiken inte ges möjlighet till högskoleutbildning och om det föranleder något initiativ från hans sida. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För en elev med funktionsnedsättning kan det vara omöjligt att nå delar av kunskapskraven i gymnasieskolan. En elev med rörelsehinder kan till exempel vara oförmögen att hantera vissa redskap och viss teknisk utrustning på ett funktionellt sätt. I skollagen (2010:800) finns det därför en bestämmelse som innebär att läraren har möjlighet att bortse från enstaka delar av kunskapskraven i gymnasieskolan om det finns särskilda skäl för detta. Med särskilda skäl menas att eleven har en funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. För grundläggande behörighet till högskolan krävs i första hand att den sökande har en högskoleförberedande gymnasieexamen. För en sådan examen krävs att eleven har fått betyg som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng från ett högskoleförberedande program i gymnasieskolan och att eleven har godkända betyg, det vill säga lägst betyget E, på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng. I de godkända betygen måste det ingå kurser i svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 gymnasiepoäng, engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng, matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng och gymnasiearbetet. Den sökande är också behörig om han eller hon har en högskoleförberedande examen från vuxenutbildning (komvux) eller en yrkesexamen från gymnasieskolan eller komvux samt godkända betyg i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan. Det innebär att det finns utrymme för en elev i gymnasieskolan att ha betyget F, det vill säga icke godkänt betyg, på kurser som omfattar 250 poäng. Där kan den gymnasiegemensamma kursen i idrott och hälsa ingå. Till många högskoleutbildningar antas alla behöriga sökande och något urval behöver över huvud taget inte göras. Vid betygsurval räknas jämförelsetalet på det fullständiga programmet i gymnasieskolan, vilket innebär att betygen i alla ämnen finns med. Det är också möjligt att vid urval konkurrera med resultatet på högskoleprovet. När det gäller en viss andel av platserna får den besluta om urvalsgrund. Det finns således flera vägar in i högskolan där betygen inte har en avgörande betydelse.
frs · H312178 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr N2015/07311/DL Svar på fråga 2015/16:178 av (M) Den nya djurskyddslagen har frågat mig om jag avser att lämna en proposition om en ny djurskyddslag till . Djurskydd är en viktig fråga för mig, både som ansvarig minister och personligen. Jag är därför glad att kunna svara att ja, regeringen har ambitionen att lämna en proposition om en ny djurskyddslag till .
frs · H312180 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr U2015/05134/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:180 av (FP) Utbildning av kiropraktorer har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att stärka utbildningen av kiropraktorer i så att den blir högskolemässig och når internationell standard. beskrivning av bedömning av utbildningen stämmer och den gjordes 2004. Därefter har frågan om hur och om utbildningen bör vara en högskoleutbildning utretts . Den senaste utredningen genomfördes av på uppdrag av den förra regeringen och redovisades 2010. Att inrätta en ny utbildning inom högskolan som leder till en yrkesexamen kräver en rad överväganden. Det måste också finnas beredskap hos och möjlighet för universitet och högskolor att göra de insatser som krävs. har det inte varit något lärosäte som visat tydligt intresse för att utveckla en kiropraktorutbildning. menar att Alliansregeringen hade för avsikt att stärka utbildningen och också forskningen inom området. Jag kan dock inte se att någon sådan satsning har presenterats. Kiropraktor är ett legitimationsyrke. Legitimationen utfärdas av och för legitimation som kiropraktor krävs en fullgjord utbildning som avslutats om studier på heltid samt praktisk tjänstgöring, detta enligt Patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Det är naturligtvis så att patientsäkerheten bör vara den överordnande frågan vid överväganden som rör utbildningar som leder till yrken inom vården. Frågan om kiropraktorutbildningen som högskoleutbildning är inte ny och den är fortfarande aktuell. I första hand har regeringen prioriterat att hantera andra frågor såsom att bygga ut ett antal utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet som leder till bristyrken. Jag kommer att följa utvecklingen av utbildningar inom området även framöver.
frs · H312181 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/08024/ Svar på fråga 2015/16:181 av (V) Situationen för flyktingar från har frågat mig vad jag avser att göra för att ska ges större möjligheter att ändra på den i frågan beskrivna situationen för vissa palestinier som befinner sig i olika stadier av asylprocessen i . Jag vill inledningsvis nämna att det enligt grundlagen är och migrationsdomstolarnas uppgift att självständigt och i enlighet med utlänningslagen ta ställning till om det finns grund för uppehållstillstånd i . Det innebär att varken regeringen eller jag som enskilt statsråd får ingripa i eller påverka eller migrationsdomstolarnas handläggning av enskilda ärenden. Allmänt kan dock sägas att de som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med utlänningslagen. De som bedöms ha behov av skydd har rätt till uppehållstillstånd. De som inte bedöms ha ett skyddsbehov eller andra skäl att få stanna i ska lämna landet. I denna prövning som och migrationsdomstolarna gör ska de även beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Enligt förarbetena till utlänningslagen bör ett sådant beslut inte meddelas om det inte kan verkställas. Sammanfattningsvis vill jag understryka att det nuvarande regelverket ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Jag är därför inte nu beredd att vidta någon åtgärd med anledning av fråga.
frs · H312182 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/08030/ Svar på fråga 2015/16:182 av (V) Problem inom har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de problem som de fackliga företrädarna inom påtalar. Inledningsvis vill jag understryka vikten av att det i alla myndigheter finns en förtroendefull relation mellan de fackliga företrädarna och myndighetsledningen. Det är därför tillfredsställande att Kriminalvården nu har samverkansavtal med samtliga fackförbund som organiserar personal vid myndigheten. De återkommande medarbetar-undersökningar som myndigheten genomför, följer upp och samverkar om har en viktig roll vid bedömningen av hur myndigheten bl.a. fullgör sitt arbetsgivaransvar. Den omorganisation som Kriminalvården genomgått har varit nödvändig för att uppnå en förbättrad organisations- och ledningsstruktur i myndigheten och komma till rätta med tidigare brister. Enligt har ett arbete nu inletts för att följa upp och utvärdera omorganisationen. För mig är det ytterst viktigt att Kriminalvården bedriver en verksamhet med högt ställda krav på såväl kvalitet som arbetsmiljö. Det är frågor som återkommande tas upp i de löpande kontakterna mellan och myndigheten. Jag har stora förhoppningar om att den nya organisationen kommer att bidra till positiva effekter på verksamheten i sin helhet. Det är Kriminalvården som bäst kan avgöra hur myndigheten ska vara bemannad för att uppnå de höga förväntningar som regeringen och jag har på verksamhetens resultat.
frs · H312183 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Fi2015/04964/SFÖ Svar på fråga 2015/16:183 av (M) Beslut om ökad förmåga på Totalförsvarets skyddscentrum i har frågat försvarsministern hur och när ministern och regeringen avser att gå vidare med att realisera beslutet om byggande av en inomhusträningsanläggning som en del av SkyddC i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När Försvarsmakten eller en annan myndighet har behov av förändringar i sina lokaler eller nya lokaler vänder de sig till sin hyresvärd eller till den öppna lokalmarknaden för att få till stånd förändringen. I detta fall har Försvarsmakten vänt sig till som är deras hyresvärd i det aktuella området. tar sedan, i samråd med Försvarsmakten, fram förslag till byggnadslösningar för att uppfylla hyresgästens behov. Om en investering är större än ska vända sig till regeringen med en hemställan om att få genomföra investeringen. Det aktuella ärendet som avser nybyggnation av en inomhusträningsanläggning för i utgör en sådan investering. Efter framställning från lämnade den förra regeringen genom beslut bifall till investeringen inom en investeringsram om . Med anledning av förändrade förutsättningar har därefter i en skrivelse till hemställt om ett förnyat medgivande till projektet med en tillkommande kostnad av högst Ärendet bereds i .
frs · H312184 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr N2015/07399/MRT Svar på fråga 2015/16:184 av (M) Utflaggning av flygplan har frågat mig hur jag ser på att SAS registrerar allt fler av sina flygplan i andra länder än . Jag delar uppfattning att det vore önskvärt med en jämnare fördelning av SAS flygplansregistrering i de tre skandinaviska länderna än som föreligger . Jämför man enbart registreringsavgiften i de skandinaviska länderna är den svenska avgiften lägre än både den norska och danska, så det är sannolikt andra faktorer än just registreringsavgiften som ligger bakom. valde SAS att flytta ett flertal flygplan från det svenska registret till det norska, eftersom det då inte gick att få sakrättsligt skydd som ägare i . Detta är dock numera möjligt . Genom den s.k. Kapstadskonventionen kan flygbolagen erhålla en mer fördelaktig finansiering vid förvärv av bl.a. flygplan. har tillträtt denna konvention, och detta kan också vara en förklaring till att registrering av flygplan där än så länge är mer fördelaktigt för SAS. Allt talar dock för att även kommer att tillträda Kapstadskonventionen, vilket skulle innebära att kommer bli ett mer attraktivt land att registrera flygplan i. Regeringens proposition kommer att behandlas i och jag räknar med en svensk anslutning . Därmed ges SAS ett starkt incitament att öka andelen flygplan som registreras i .
frs · H312185 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Fi2015/04926/V Svar på fråga 2015/16:185 av (M) Konsumenterna och bredden i den svenska bankmarknaden har frågat mig om jag avser att komplettera utredningen så att hela den svenska bankmarknadsbredden omfattas av de kommande nu implementerade EU-direktiven, i syfte att bejaka konsumenten, för ökad öppenhet, transparens och sparande, och för lika konkurrensvillkor för alla. Den utredning som avses är betänkandet SOU 2014:4 Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Alla konsumenter är viktiga. Lika viktigt är det med en sund och rättvis konkurrens mellan alla finansiella aktörer. Därför bereds det ovan nämnda betänkandet i ett sammanhang med betänkandet av värdepappersmarknadsutredning, redovisat i SOU 2015:2 om genomförandet av EU:s ändringsdirektiv om marknader för finansiella instrument (MiFID2). I det arbetet görs ingen åtskillnad mellan stora och små banker.
frs · H312186 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Fi2015/04929/S2 Svar på fråga 2014/15:186 av (M) 186 Flygskatt och fler interkontinentala flyglinjer har frågat mig på vilket sätt jag anser att införandet av en flygskatt gynnar möjligheterna för att etablera fler nya interkontinentala flyglinjer. Jag har svarat att det finns anledning att utreda en skatt på flygresor. I en sådan utredning kommer det att ingå en konsekvensanalys utifrån en rad frågeställningar, bl.a. näringspolitiska.
frs · H312187 · 2015-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:187 av (M) har frågat mig vad gör bilateralt och inom ramen för EU-samarbetet för att påverka den georgiska regeringen och hejda den demokratiska kräftgång som frågeställaren anser råder i landet. Frågeställaren tar särskilt upp de domstolsåtgärder som vidtagits mot den populära Teve-kanalen Rustavi 2 och det höjda tonläget från regeringens sida mot oppositionspartiet . Jag delar frågeställarens oro när det gäller det polariserade politiska klimatet i och följer tillsammans med mina EU-kollegor utvecklingen noga. med mina kollegor från och , och träffade då såväl officiella georgiska företrädare som representanter för opposition Jag betonade vid dessa möten vikten av fortsatta demokratiska reformer och lyfte särskilt fram att måste skapa ett oberoende rättsväsende som inte används för politisk maktkamp. Jag lyfte även att polariseringen av det politiska landskapet får effekter på regeringens reformansträngningar. Också på EU-nivån har vi varit tydliga mot om problemen med det politiserade rättsväsendet och det polariserade politiska klimatet. Med anledning av domstolsåtgärderna mot tv-kanalen 2 uppmanade EU i ett lokalt uttalande att värna mediefriheten och att ta avstånd från uttalanden och handlingar som riskerar att öka motsättningarna i landet. besökte Europeiska rådets ordförande, , . Även under Tusks besök förmedlades tydliga budskap om vikten av fortsatt reformarbete. för relationen mellan och utgörs av ett associeringsavtal (AA) och ett långtgående frihandelsområde (DCFTA). Avtalet utgör en reformagenda för hur landets lagstiftning ska anpassas till EU:s normer och standarder. Sedan EU och skrev under AA möts en associeringskommitté en gång . Inför mötet har verkat för att EU på ett tydligare sätt ska inskärpa vikten av mediefrihet och rätten till åsiktsfrihet. utvecklingssamarbete med sker inom ramen för den regionala strategin för , och . Strategin gäller 2014-2020 och ca är tänkta att gå till . Det är framförallt Sida som har i uppdrag att genomföra strategin. Insatserna fokuserar bland annat på att stärka demokratiska strukturer och system med fokus på mänskliga rättigheter och jämställd-het, ge stöd till förvaltningsreform samt bidra till förbättrade förutsättningar för fria och rättvisa val. Det georgiska civilsamhället är en viktig partner i alla delar av reform-samarbetet. Här ingår stöd till oberoende medier och informations-kampanjer för att främja en pluralistisk och demokratisk debatt. Sidas stöd till () och () syftar bl.a. till att stödja ett pluralistiskt georgiskt civilsamhälle, samt stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter. kommer bilateralt, men också inom ramen för EU-samarbetet, fortsätta följa utvecklingen i landet. Inför parlamentsvalet är det särskilt viktigt att vi gemensamt signalerar till att ett eventuellt missbruk av administrativa resurser under valkampanjen eller ytterligare polarisering av det politiska landskapet kommer att inverka negativt på EU-närmandet.
frs · H312188 · 2015-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:188 av (KD) relation till har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att säkerställa att regeringens engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och reformer ovillkorligen kommer upp på agendan och ligger till grund för relation till . Främjande av demokrati och värnandet av de mänskliga rättigheterna är hörnstenar i svensk utrikespolitik. Det engagemanget är vägledande också i relation med . förhandling med EU om ett bilateralt avtal för samarbete och politisk dialog samt återupprättandet av diplomatiska förbindelser med visar att landet befinner sig i ett skede av förändring. den bakgrunden, och eftersom denna regerings metod för att uppnå utrikespolitiska mål är dialog, har regeringen sett det som naturligt att återupprätta bilaterala dialog med . Det var i det syftet som kabinettssekreteraren besökte . Vid sina samtal med kubanska företrädare var mänskliga rättigheter ett av de ämnen Kabinettssekreteraren redogjorde för den syn på situationen i landet, och uppmanade att ratificera FN:s grundläggande konventioner rörande de mänskliga rättigheterna. Under besöket träffade kabinettssekreteraren också företrädare för det civila samhället, bl.a. hbtq-rörelsen och den katolska kyrkan. Värnandet av de mänskliga rättigheterna kommer även fortsatt att utgöra en central agendapunkt i de samtal regeringen har med representanter för den kubanska regeringen. Vidare håller svenska företrädare, som en naturlig del av det diplomatiska arbetet, fortsatt löpande kontakt med civilsamhället och demokrati-förespråkare i . Som en del i arbetet att stärka regeringens globala engagemang och främja kandidatur till har regeringen bett flera före detta politiker och diplomater att genom sina nätverk stödja arbetet. har stor kännedom och ett vidsträckt kontaktnät i . Hans besök i var en del av en längre resa i regionen i syfte att diskutera de olika ländernas utgångspunkter, inte minst i FN-arbetet.