ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211646 · 2015-06-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:646 Välanvända apotekstjänster för bättre hälsa av (M) till Statsrådet (S) Den oförberedda vänsterregeringen avser nu att tillsätta ytterligare en utredning om apoteksmarknaden helt i onödan. Den omreglerade apoteksmarknaden är en av svenskarnas mest gillade tjänster. Därför blir det på skattebetalarnas bekostnad en ideologiskt tillsatt utredning som inte kommer att ge svar på framtidens utmaningar kring hälsa, utan en utredning som kommer att blicka bakåt. Skälen som ansvarig sjukvårdsminister anger, även samma statsråd som för övrigt enhälligt prickats av för sällsynt stora brister i sin handläggning av en annan valfrihetsreform, det fria vårdvalet, är att tillgängligheten av apotek har minskat på landsbygden och ökat i storstäderna. Det är därför pinsamt att behöva upplysa ansvarigt statsråd och regering om några tydliga fakta gällande omregleringen av apoteken och vad den medfört för resultat. Det finns ca 1 300 apotek i . Det är ungefär 300 fler än innan statens monopol på att bedriva apotek skrotades. Fler än sju av tio svenskar bor närmare än fem minuters bilfärd till ett apotek. Drygt en av hundra människor bor längre ifrån ett apotek än med bilen. kan en snuvig barnfamilj på landsbygden få tag i receptfria läkemedel via närmaste butik, vilket var helt omöjligt . Högst täthet av apotek per person finns efter omregleringen i , och . Lägst täthet finns i , och . Inte riktigt den bild som nu för fram som skäl för att tillsätta en dyr onödig utredning. Tillgängligheten har ökat sedan statens monopol avskaffades. Det är lätt att få intrycket av att statsrådet vill visa handlingskraft, inte minst gentemot budgetkamraterna i . Mönstret går igen från hur det gick till att skriva direktiven till den så kallade vinstutredningen i välfärden. Det är vänsterideologi, inte utvecklingen av verkligheten, som styr statsrådets agerande. Alla, även apoteksbranschen, vill att apoteken ska ha ett tydligt samhällsuppdrag. Apoteken har en mycket viktig roll i den samlade vårdkedjan. Framtidens hälsoutmaningar kräver fortsatt utveckling av hälsotjänster mellan vården och apoteken. Bjud apoteksaktörer, farmaceuter och vårdens medarbetare på kaffe i stället så kommer förslag för framtiden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och vänsterregeringen att utveckla framtidens hälsotjänster mellan vården och apoteken genom att återreglera apoteksmarknaden och stänga till den innovationskraft och det utvecklingsentreprenörskap som detta utvecklats till och som fortsatt kan utvecklas, utan onödig utredning, för att möta mer likvärdig vård?
fr · H211647 · 2015-06-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:647 Beskattning i ROT- och RUT-sektorerna av (M) till Finansminister (S) I en interpellationsdebatt med mig (interpellation 2015/15:443, debatt ) om sänkningen av ROT-avdraget, sa finansministern följande: ”Vad gäller svartarbete är ju ROT- och RUT-avdragen så stora och har varit så generösa att detta är en sektor som i praktiken är obeskattad.” När jag ifrågasatte påståendet, utvecklade finansministern sitt resonemang: ”När den tidigare regeringen utformade RUT- och ROT-avdragen gjorde man skattesubventionen så stor det bara gick utan att det blev ett system där människor så att säga kunde tjäna pengar genom att använda ROT-avdraget. Det innebär att arbetet i praktiken är skattebefriat. Man betalar in arbetsgivaravgifter och moms, men subventionen på är så stor att arbetet i praktiken är obeskattat.” Som bekant påverkar ROT- och RUT-avdragen skatten för den som nyttjar tjänsterna men inte skatten för företagen som tillhandahåller tjänsterna. De gynnas av att det blir en större efterfrågan på deras tjänster, men de har inte någon skattemässig förmån jämfört med företag inom andra branscher. Mot bakgrund av ovanstående önskar jag fråga finansminister följande: Vad menar finansministern med påståendet att ”detta är en sektor som i praktiken är obeskattad”?
fr · H211648 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:648 Uppsägningen av filmavtalet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) meddelade kulturministern via att filmavtalet ska sägas upp och ersättas av en helt statlig filmpolitik. har funnits och har förnyats omkring . Syftet med avtalet är att stödja den inhemska filmproduktionen. Avtalets parter är staten och flera olika aktörer inom filmbranschen, bland annat biografägarna. Enligt kulturministern har förslaget föregåtts av en omfattande dialog, vilket gav intryck av att ministern hade biografägarna med sig. Men enligt uppgifter från biografägare, bland annat på som ministern publicerade sitt förslag, kom nyheten om uppsägningen som en överraskning. De parter som varit en del av samarbetet inom filmavtalet uppger att de blev uppkallade på efter att förslaget var presenterat, och att de inte hade någon kännedom om att filmavtalet skulle sägas upp, än mindre hade de haft några samtal med kulturministern eller om detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Anser kulturministern att informationen till filmavtalets parter skötts föredömligt och avser kulturministern att genomföra någon konsultation med parterna, där det finns möjlighet att ompröva den föreslagna inriktningen av filmpolitiken?
fr · H211649 · 2015-06-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:649 Utnämningsmakten av (M) till Finansminister (S) hör till Miljö- och . Men regeringen har bestämt att det nu ska vara som får i uppdrag att utse nya generaldirektör. Detta har bland annat uppmärksammats av tidningen . Det finns säkert skäl till att den rödgröna regeringen organiserar sitt arbete så att nu ska rekrytera den miljöpolitiska högsta tjänstemannen. Vilka skäl har finansministern för att taöver rekryteringsprocessen av generaldirektör?
fr · H211650 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:650 Oklara besked om äldreboende av (M) till Statsrådet (S) Det är hög tid att den oförberedda vänsterregeringen börjar lägga förslag med full finansiering i viktiga sakfrågor. Inte minst för seniorer, äldre och pensionärer. I mina tidigare frågor till äldreminister i har hon svarat undvikande och hänvisat till den så kallade satsningen av utökad bemanning i äldreomsorgen. Det talas om miljardsatsningar som i själva verket är maximalt 60 miljoner som ska räcka till allt som regeringen lovar. Detta som tidigare långsiktiga satsningar läggs ner och sparas in på. visar ytterligare en aktuell undersökning, från myndigheten , att i fyra av tio kommuner råder det brist på äldreboenden. Det är en kraftig försämring jämfört med året innan. Då var det också en betydande brist i två av tio kommuner. Inte heller detta var tillfredsställande, men situationen har försämrats snabbt. Regeringen står svarslös efter att man satt stopp för alliansregeringens långsiktiga äldrestrategi. Bristen på äldreboenden är oacceptabel. Den drabbar alla de hårt arbetande människor som varit med och byggt upp vårt gemensamma land och som förtjänar en trygg ålderdom. I vänsterregeringens jakt på finansiering av sina påstådda satsningar sker, med regeringens egna ord, en omdisponering av resurser från just äldre. De skär ned och tar bort alliansens satsningar på bland annat parboendegaranti och måltidslyftet för äldre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken är den långsiktigt hållbara strategin för statsrådet och vänsterregeringen för att vända utvecklingen i kommunerna gällande den snabbt ökande bristen på äldreboenden?
fr · H211651 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:651 Kortare väntetider för cancervård av (M) till Statsrådet (S) Den tionde Cancerfondsrapporten är en aktuell sammanställning av situationen inom cancervården. Den visar på många konkreta utmaningar för vår tids folksjukdom. En avgörande utmaning handlar om de oacceptabla skillnaderna gällande väntetider i cancervården. Lungcancer är ett tydligt och avskräckande exempel. Det är den fjärde vanligaste cancerformen för kvinnor och den femte vanligaste för män. Denna form av cancer fortsätter att öka bland kvinnor. Att upptäcka sjukdomen snabbt och minimera väntetiderna är av livsavgörande betydelse. Det är därmed oacceptabelt att skillnaderna i väntetider är så stora mellan olika landsting och regioner. Väntetid, mätt från ankomst av remiss till behandlingsbeslut, tar i och 21 i medan det tar 40 i och allra längst i . Alliansregeringens nationella cancerstrategi 2009 var den första i sitt slag i . En utarbetad strategi som ligger till grund för dagens sex regionala cancercentrum. Detta i syfte att dels skapa förutsättningar för en högre kvalitet och likvärdighet i genomförda behandlingar, dels stärka förutsättningarna för cancerforskningen. Alliansens långsiktiga cancerstrategi fick stöd av den tillträdande vänsterregeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att fullfölja den nationella cancerstrategin och minska skillnaderna i väntetider i cancervården?
fr · H211652 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:652 Ökad kvalitet i cancervården av (M) till Statsrådet (S) Den tionde Cancerfondsrapporten är en aktuell sammanställning av situationen inom cancervården. Den visar på många konkreta utmaningar. En avgörande utmaning handlar om de oacceptabla skillnaderna i cancervården gällande kvalitet. Lungcancer är ett tydligt och avskräckande exempel. Det är den fjärde vanligaste cancerformen för kvinnor och den femte vanligaste för män. Denna form av cancer fortsätter att öka bland kvinnor. Att få bästa möjliga behandling av högsta möjliga kvalitet är livsavgörande. Cancerfonden redovisar i sin sammanställda bild av läget hur endast sju landsting eller regioner uppfyller målen gällande behandling av lungcancer baserade på fyra indikatorer ur de nationella riktlinjerna och kvalitetsregistret för lungcancer. Av dessa är och i topp och i botten med sämst utfall hittar vi och . Alliansregeringens nationella cancerstrategi 2009 var den första i sitt slag i . En utarbetad strategi som ligger till grund för dagens sex regionala cancercentrum. Detta i syfte att dels skapa förutsättningar för en högre kvalitet och likvärdighet i genomförda behandlingar, dels stärka förutsättningarna för cancerforskningen. Alliansens långsiktiga cancerstrategi fick stöd av den nya vänsterregeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att fullfölja den nationella cancerstrategin och minska skillnaderna i kvalitet i cancervården?
fr · H211653 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:653 Utbildningsstöd till familjehemsplacerade barn av (M) till Statsrådet (S) Barn som växer upp i ska ha rätt till utbildning oavsett om de bor hos sina biologiska föräldrar eller i familjehem. Denna rättighet finns även med i socialtjänstlagen där det framgår att barn som är placerade i exempelvis familjehem ska få ”god vård”. Även i skollagen står det att alla barn och ungdomar ska ha lika tillgång till utbildning oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden. Enligt Social rapport löper barn som växer upp i samhällets vård en större risk för en ogynnsam utveckling . Enligt rapporten är låga eller ofullständiga betyg från årskurs 9 den starkaste riskfaktorn för framtida psykosociala problem bland dessa barn. Goda resultat i skolan är alltså den starkaste skyddande faktorn när det gäller de här familjehemsplacerade barnens framtidsutsikter. Enligt har dagens utformning av familjehemsvården ofta små möjligheter att kompensera de risker som finns för utsatta barns framtidsutsikter. Det gäller inte minst just skolprestationer och utbildning, trots att man i lagstiftningen tydliggör kommunernas särskilda ansvar för de placerade barnens utbildning. Den samlade bilden visar att riktade insatser för att förbättra utsatta barns möjligheter i skolan förmodligen är nödvändiga för att deras mer långsiktiga utveckling ska förbättras. Utifrån både samhällsekonomiska och etiska skäl bör just de barn som samhället tagit ansvar för kunna få en så god utbildning som möjligt, särskilt då vi vet att just utbildning är en av de mest betydelsefulla faktorerna för att säkra dessa barns framtida utveckling. Att säkerställa att varje placerat barn får en god skolgång utifrån sina individuella förutsättningar för lärande är en kraftfull åtgärd för att bryta negativa mönster. Det innebär också att intentioner omsätts i konkret handling. Skolfam, som arbetar för att öka chanserna för barn i familjehem att lyckas i skolan, är unikt i . De har också fått stor medial uppmärksamhet för sitt arbete. Liknande projekt har inletts i andra kommuner och i samarbete med Stiftelsen och Kommuner och Landsting, för att stärka utsatta barns chanser att lyckas i skolan. Den här frågan är alltför viktig för de barn som berörs och för hela samhället för att inte lyftas upp ytterligare en nivå, där Skolfam liksom andra relevanta metoder kan utgöra grunden för ett mer strategiskt nationellt arbete. Dessutom får många barn som är placerade på hem för vård eller boende (HVB-hem) av kommunen en bristfällig utbildning . Här bör även en översyn göras av hur man bättre kan tillgodose barns och ungdomars utbildning . Jag vill därför fråga statsrådet följande: Hur ser statsrådet och regeringen över möjligheten att arbeta vidare med att förbättra skolresultaten för familjehemsplacerade barn i ?
fr · H211654 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:654 Kinnekullebanan av (M) till Statsrådet (S) Upprustningen av Kinnekullebanan och dess nya tåg med direktförbindelse med och har lett till en positiv resandeutveckling. Antalet resenärer på Kinnekullebanan har ökat över förväntningarna. Utvecklingen har varit positiv för , och avstånden har krympt mellan norra delarna av och och . Möjligheten att bo i eller i exempelvis och pendla till studie- eller arbetsplatsen på annan ort har ökat avsevärt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en elektrifiering av hela Kinnekullebanan?
fr · H211655 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:655 Upprätthållande av förbudet mot fotografering av skyddsobjekt av (FP) till Försvarsminister (S) hävde ett beslag av ett minneskort innehållande fotografier av ett skyddsobjekt. Fotografierna var avsedda att publiceras i grundlagsskyddade medier. Slutsatsen var att den så kallade anskaffarfriheten i yttrandefrihetsgrundlagarna gjorde en tillämpning av ansvarsbestämmelsen i skyddslagen omöjlig. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att förbudet mot fotografering av skyddsobjekt ska kunna upprätthållas?
fr · H211656 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:656 AP-fondernas investeringar i och av (V) till Statsrådet (MP) Det har återigen framkommit att AP-fonderna investerar i verksamhet som påverkar människors tillgång till rent dricksvatten och rena livsmiljöer och som skapar stora oroligheter. De svenska AP-fonderna har till uppdrag att förvalta svenska folkets pensionspengar och placera dem med hänsyn till miljö och etik. Arequiparegionen i södra har i månader skakats av protester och demonstrationer mot gruvprojekt kallat i Tambodalen. Lokalbefolkningen protesterar mot gruvföretaget, för man fruktar att koppargruvan kommer att orsaka miljöskador, hota vattentillgången och påverka småböndernas förutsättningar att bedriva jordbruk i området. har lokalsamhället hävdat att gruvdriften är skadlig för dess tillgång till vatten. Den begränsar produktionen av ris, sockerrör och paprika i Tambodalen, som anses vara landets kornbod. Efter folkligt motstånd lades projektet på is 2011, men meddelade bolaget att arbetet med gruvan ska återupptas. Det blåste nytt liv i konflikten, och tusentals människor har deltagit i demonstrationer mot gruvplanerna. Demonstrationerna möts med våld av polis, vilket har lett till flera dödade och många skadade. Regeringen i har förklarat undantagstillstånd sedan protesterna mot gruvprojektet eskalerat och har skickat militär till området. Dödstalet är nu uppe i fem civila och dussintals skadade . I är konflikterna kring gruvnäringen många, då en stor del av landets yta berörs eller hotas av gruvexploatering. De svenska AP-fonderna (AP1, AP2 och AP7) har investeringar till ett värde av i Southern Copper. Det var bolagets huvudägare Grupo som låg bakom den stora miljökatastrofen i , när giftigt gruvavfall (kopparsulfat) läckte ut i floden och 20 000 människor förlorade sitt dricksvatten. AP-fondernas investering i kan starkt ifrågasättas utifrån etiska och miljömässiga hänsyn, inte minst med anledning av hotet mot lokalbefolkning och dess möjligheter till rent vatten och en hållbar miljö. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att ändra i AP-fondernas placeringsföreskrifter så att detta inte ska kunna upprepas?
fr · H211657 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:657 Oseriösa bolag i gruvbranschen av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Gruvnäringen är en strategiskt viktig näring för . Inte minst gäller det i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning en mycket stor påverkan på miljön och omgivande samhällen. har i ett flertal sammanhang lyft de risker som uppstår med ekonomisk instabilitet i gruvbranschen och en exceptionellt förmånlig svensk minerallagstiftning för bolagen. Vi menar att har goda förutsättningar att ligga i täten som en framgångsrik gruvnation. Men då behövs högre miljökrav, ökat skydd för unika naturområden och värnande om för samerna viktiga renbetesmarker. Endast bolag som har råd att bära miljökostnaderna bör ges tillträde, och det behövs ökat inflytande och återföring av kapital för dem som berörs av brytningen. För att nå en sådan utveckling måste lagstiftningen som berör mineralbrytning, minerallagstiftningen och skärpas. Oseriösa aktörer är inte förenliga med en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar mineralutvinning. I en av utförd granskning visas med stor tydlighet effekterna av bristerna i vår nuvarande lagstiftning. Enligt minerallagen ska den som visat sig olämplig att bedriva undersökning inte få undersökningstillstånd i . Men i praktiken görs ingen lämplighetsprövning av bolagen. Bolag på gränsen till konkurs kan få tillstånd att bryta och bearbeta mineraler. Exempelvis utreddes av och beviljades bearbetningskoncession. Många utländska bolag saknar dessutom filial i trots att det av skatteskäl är ett krav. Regeringen aviserade i den nedröstade höstbudgeten 2014 att en analys av framkomliga vägar för en miljömässigt hållbar gruvnäring ska göras inom . Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att stärka kontrollen av gruvbolagen?
fr · H211658 · 2015-06-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:658 roll för ryskbyggd kärnkraft i av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) Det finländska bolaget planerar att med det ryska statsägda bolaget som leverantör bygga ett kärnkraftverk i Pyhäjoki i . Projektet fick godkänt av den finländska . Det ryska kärnenergibolaget utgör basen i det ryska kärnenergiprogrammet och är involverat i samtliga led i kärnenergifrågor, civilt såväl som militärt. Rosatom är ett kontroversiellt bolag som är omgärdat av anklagelser om korruption och bristande säkerhetsarbete, och flera av dess projekt har lett till förseningar och dramatiskt ökade kostnader. Dessutom kommer bränslet till ett eventuellt kärnkraftverk i Pyhäjoki att levereras från Mayak, ett av världens mest kontaminerade områden. Som en följd av situationen i beslutade tidigare att frysa sitt kärnkraftssamarbete med Rosatom. Dessutom antog en resolution som uppmanade EU att exkludera från civilt kärnkraftssamarbete. Genom sitt förvärv av det finländska stålbolaget är svenska en betydelsefull ägare av Fennovoima. är ett privat bolag och har naturligtvis sin fulla rätt att välja vad de vill investera i, även om dess val i detta sammanhang förefaller ytterst märkligt. En av de större ägarna av i sin tur är helstatliga . Om ryska Rosatom slutligen kommer att bygga ett kärnkraftverk i Pyhäjoki, från den svenska gränsen, kan det alltså ske genom den svenska statens indirekta medverkan. Därmed kan det konstateras att staten har en möjlighet till inflytande. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Hur ser ministern på det faktum att statliga kan komma att medverka indirekt till ett nytt ryskbyggt kärnkraftverk i ?
fr · H211659 · 2015-06-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:659 Barnrättsperspektiv vid placering av ensamkommande barn av (S) till Statsrådet (S) Enligt ska ensamkommande flyktingbarn ha samma rättigheter som barn som vuxit upp i och principen om barnets bästa ska vara vägledande under hela mottagandeprocessen. har vi kunnat läsa om flera fall med kritik mot HVB-hem som tar emot ensamkommande flyktingbarn. har vi i /kunnat läsa en artikelserie om HVB-hem i som tagit emot många barn och ungdomar utan att ha tillstånd för sin verksamhet, och som tjänat enorma summor pengar samt haft personal på hemmen som inte haft tillbörlig utbildning. Det har också visat sig att det har funnits brister i anvisningskommunernas hantering av de ensamkommande barnen och ungdomarna. Anvisningskommunerna, som ska ordna boende i HVB-hem eller familjehem , har haft svårt att göra det vilket har lett till att oseriösa aktörer utan tillstånd och utan behörig personal har anlitats. Men det allvarligaste är att kommunerna sedan brustit i sin tillsyn av barnen. Situationen på en del HVB-hem har varit kaotisk. Vi har kunnat läsa om unga människor som försökt ta sitt liv, om aggressiv och outbildad personal och om förekomsten av droger på hemmen. Detta är barn och ungdomar som flytt krig och bär på traumatiska upplevelser. De behöver en lugn och stabil tillvaro. Mot bakgrund av denna allvarliga situation vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att barnrättsperspektivet säkerställs för ensamkommande flyktingbarn som placeras i HVB-hem?
fr · H211660 · 2015-06-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:660 FN-personal som utnyttjar barn av (S) till Utrikesminister (S) Återkommande har det avslöjats att FN-personal utnyttjar barn och kvinnor. Barn, i vissa fall så unga som , måste ställa upp på sex för att få mat, medicin, vatten och kläder. Det rapporteras även om våldtäkter och gruppvåldtäkter som utförts av FN-personal. Det finns mycket i vår värld som är vidrigt. Det som en del av FN:s personal gör mot de mest utsatta människorna på vår jord toppar definitivt listan över vidrigheter. Jag vet att FN har agerat men uppenbarligen har det inte haft fullgod effekt då det återkommande rapporteras om övergrepp, nu senast . Jag skulle vilja att utrikesminister lyfter fram frågan officiellt och på alla andra sätt som är möjligt för att en gång för alla få stopp på utnyttjandet och att det säkerställs att det inte kan uppkomma igen. Min fråga till utrikesminister är: På vilket sätt avser utrikesministern att agera?
fr · H211661 · 2015-06-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:661 Moms på digitala böcker av (M) till Finansminister (S) Momsen på digitala böcker är medan alla andra bokformat har moms i . Det är EU-lagstiftningen som styr vilka varor och tjänster som medlemsländerna får ha reducerad moms på. Det faktum att digitala böcker har högre moms än alla andra bokformat påverkar förstås konsumentpriset och bidrar till att försvåra för det digitala formatet att få fäste på den svenska bokmarknaden. Eftersom den digitala bokmarknaden är mycket liten innebär inte en sänkning av momsen på digitala böcker något större avbräck för statskassan. Här borde aktivt driva frågan om ett breddat undantag för böcker i EU. EU:s sjätte mervärdesskattedirektivs lydelse, vilket reglerar undantagen, bör ändras från ”momsen på alla böcker på fysiska bärare” till ”momsen på alla böcker oavsett format”. Min fråga till finansminister är: På vilket sätt agerar ministern och regeringen för att skapa samma förutsättningar för digitala böcker som för andra bokformat?