ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312264 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03773/Kl M2015/03774/Kl M2015/03775/Kl M2015/03786/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:260, 2015/16:264, 2015/16:265 och 2015/16:278 av (M) Fossilfritt har ställt flera frågor kring initiativet Fossilfritt som lanserades : Är ekonomiskt stöd en typ av stöd som regeringen erbjuder inom ramen för initiativet Fossilfritt ? Vilket årtal har regeringen satt som slutmål för initiativet Fossil-fritt , det vill säga det år regeringen beräknar att är helt fritt från fossila bränslen? Står ministern och regering bakom målet att ska ha en fossilfri fordonsflotta 2030? Avslutas initiativet Fossilfritt i samband med att COP 21 avslutas? Regeringen har i regeringsförklaringen deklarerat att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Med denna vision som ut-gångspunkt syftar Fossilfritt till att visa upp, främja, utmana och skapa engagemang för ett stärkt klimatarbete och göra det möjligt för att som helhet vara pådrivande internationellt. Dessutom ska initiativet bidra till att under i synliggöra svenska aktörers klimatarbete och engagemang i frågan. Genom att visa upp vad som görs konkret av företag, kommuner och andra aktörer kan ge ett positivt bidrag till klimattoppmötet och det globala klimat-arbetet i stort. Dessutom bidrar Fossilfritt till att stärka ledarskap i klimatarbetet genom att visa fram det svenska samhällets engagemang i hela dess bredd. Fossilfritt ska kopplas till Action Agenda (LPAA) som har som syfte att lyfta fram engage-mang bland aktörer. Mer om initiativet finns skrivet på sidorna om Fossilfritt på regeringens webbplats. Fossilfritt innefattar inte något ekonomiskt stöd till de aktörer som ansluter sig till initiativet. Initiativet Fossilfritt har ett tidsperspektiv som sträcker sig bort-om det nu stundande klimattoppmötet i . Det är dock naturligt att initiativet inledningsvis i hög grad fokuserar på detta möte. Klimat-toppmötet i är den bästa chans världen har att enas om ett avtal som skapar förutsättningar för att hålla den globala uppvärm-ningen så långt under två grader som möjligt. Miljömålsberedningen har fått i uppdrag att föreslå mål på klimat-området . Regeringen avvaktar beredningens förslag innan den föreslår ytterligare mål utöver de som redan har antagit. Regeringen har höga ambitioner i klimatarbetet och vill se ett energisystem som baseras på förnybar energi. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har, såsom tidigare regering, uttryckt sig positivt om en sådan långsiktig prioritering. Frågan om ett preciserat mål för transportsektorn ingår som en del i Miljömålsberedningens uppdrag.
frs · H312265 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03773/Kl M2015/03774/Kl M2015/03775/Kl M2015/03786/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:260, 2015/16:264, 2015/16:265 och 2015/16:278 av (M) Fossilfritt har ställt flera frågor kring initiativet Fossilfritt som lanserades : Är ekonomiskt stöd en typ av stöd som regeringen erbjuder inom ramen för initiativet Fossilfritt ? Vilket årtal har regeringen satt som slutmål för initiativet Fossil-fritt , det vill säga det år regeringen beräknar att är helt fritt från fossila bränslen? Står ministern och regering bakom målet att ska ha en fossilfri fordonsflotta 2030? Avslutas initiativet Fossilfritt i samband med att COP 21 avslutas? Regeringen har i regeringsförklaringen deklarerat att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Med denna vision som ut-gångspunkt syftar Fossilfritt till att visa upp, främja, utmana och skapa engagemang för ett stärkt klimatarbete och göra det möjligt för att som helhet vara pådrivande internationellt. Dessutom ska initiativet bidra till att under i synliggöra svenska aktörers klimatarbete och engagemang i frågan. Genom att visa upp vad som görs konkret av företag, kommuner och andra aktörer kan ge ett positivt bidrag till klimattoppmötet och det globala klimat-arbetet i stort. Dessutom bidrar Fossilfritt till att stärka ledarskap i klimatarbetet genom att visa fram det svenska samhällets engagemang i hela dess bredd. Fossilfritt ska kopplas till Action Agenda (LPAA) som har som syfte att lyfta fram engage-mang bland aktörer. Mer om initiativet finns skrivet på sidorna om Fossilfritt på regeringens webbplats. Fossilfritt innefattar inte något ekonomiskt stöd till de aktörer som ansluter sig till initiativet. Initiativet Fossilfritt har ett tidsperspektiv som sträcker sig bort-om det nu stundande klimattoppmötet i . Det är dock naturligt att initiativet inledningsvis i hög grad fokuserar på detta möte. Klimat-toppmötet i är den bästa chans världen har att enas om ett avtal som skapar förutsättningar för att hålla den globala uppvärm-ningen så långt under två grader som möjligt. Miljömålsberedningen har fått i uppdrag att föreslå mål på klimat-området . Regeringen avvaktar beredningens förslag innan den föreslår ytterligare mål utöver de som redan har antagit. Regeringen har höga ambitioner i klimatarbetet och vill se ett energisystem som baseras på förnybar energi. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har, såsom tidigare regering, uttryckt sig positivt om en sådan långsiktig prioritering. Frågan om ett preciserat mål för transportsektorn ingår som en del i Miljömålsberedningens uppdrag.
frs · H312266 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08409/ Svar på fråga 2015/16:266 av (S) Åtgärder för att minska rattfylleriet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska rattfylleriet på våra vägar. Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av arbete. Målet är först och främst att bidra till en minskning av antalet döda och skadade i trafiken samt att skapa trygghet för trafikanterna. Därutöver ska även upptäcka och förhindra annan brottslighet i trafikmiljön. Nykterhet kontrolleras vid varje förar- och fordonskontroll och är en uppgift som utförs av samtliga poliser i yttre tjänst. Varje polisregion har även såväl polismän som särskilt utbildade bilinspektörer som är specialiserade på kontroll av yrkestrafiken. I syfte att få ett mer effektivt utnyttjande av samhällets resurser för trafiksäkerhet utförs nykterhetskontroller på förare av motorfordon i hamnar också av och . Åtgärder för att minska rattfylleri och en väl fungerande kontroll av förares nykterhet är betydelsefulla delar av det samlade arbetet för att nå nollvisionen. Det är därför viktigt att myndigheterna utvärderar och prövar metoder och arbetssätt för effektiva kontroller ur trafiksäkerhetssynpunkt, men också för att komma åt annan trafikrelaterad brottslighet. Regeringen har mottagit om förutsättningarna för ett införande av automatiska nykterhetskontroller, s.k. alkobommar, i vissa hamnar. har under uppdragets gång även samarbetat med Transportstyrelsen och de tre kontrollmyndigheterna: , och . Deras analyser och slutsatser bereds nu i för att se hur vi kan gå vidare på bästa sätt. I avvaktan på att det arbetet blir klart avser jag inte att vidta några nya åtgärder.
frs · H312267 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr N2015/07764/JM Svar på fråga 2015/16:267 av (SD) Den nationella livsmedelsstrategin har frågat mig vilka avväganden ligger till grund för beslutet att inte bjuda in att medverka i processen kring arbetet med den nationella livsmedelsstrategin? En av utgångspunkterna i arbetet med livsmedelsstrategin är att strategin ska vara långsiktig och därför är det viktigt med en bred överenskommelse i . Regeringen informerar regelbundet representanter från om regeringens arbete. liksom övriga partier deltar i det parlamentariska arbetet, i kommittéer och i utskottsarbetet. Där har samtliga riksdagspartier möjlighet att driva sin politik. är bland annat delaktiga i den parlamentariska kommittén som utreder en sammanhållen politik för landsbygder.
frs · H312268 · 2015-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:268 av (M) Utrikesministerns frånvaro vid session har frågat mig om jag inte värdesätter utbytet på nordisk nivå, då jag som enda utrikesminister valde att avstå från de samtal, möten och träffar som årliga session utgör. Det nordiska samarbetet är en av grundvalarna för svensk utrikespolitik. Ingen grupp länder torde ha närmare utbyte och samarbete inom en bredd av frågor och på olika nivåer än just de nordiska länderna. Händelseutvecklingen i vårt närområde ställer dessutom krav på ett ytterligare fördjupat nordiskt samarbete. Jag träffar mina nordiska kollegor regelbundet – bilateralt eller i samband med multilaterala möten – och vi står i löpande kontakt mellan mötena. Så sent som träffades vi i anslutning till general-församlingsdebatten i och i en nordisk-baltisk krets. Under den närmaste månaden kommer jag också att ha bilaterala överläggningar både i och i . Jag kan således försäkra att jag värdesätter utbytet på nordisk nivå mycket högt.
frs · H312269 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08411/ Svar på fråga 2015/16:269 av (FP) Insyn och uppföljning av omorganisation har frågat mig om jag avser att inrätta en ny parlamentariskt sammansatt grupp eller någon annan konstellation för att fortsätta följa och ha insyn i polisens omorganisering. I samband med att , och de 21 polismyndigheterna ombildades till en sammanhållen myndighet inrättades ett nationellt insynsråd och sju regionpolisråd, enligt förslag från den eniga parlamentariska . De femton ledamöterna i det nationella insynsrådet utses av regeringen, efter nominering av riksdagspartierna. De ska, i enlighet med kommitténs förslag, ha partipolitisk erfarenhet och breda kontaktytor i samhället. Även ledamöterna i regionpolisråden består av representanter för alla riksdagspartier. Den nya inledde sin verksamhet , men arbetet med att fullt ut genomföra reformen kommer att prägla myndigheten . Att utöva insyn i det fortsatta genomförandet är därför en naturlig och viktig uppgift för insynsråd och regionpolisråd. Mot den bakgrunden saknas det behov att inrätta ytterligare en parlamentariskt sammansatt grupp för att följa upp och utöva insyn i polisens omorganisering. Ombildningen av svensk polis är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten . Regeringen har därför även gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen i förhållande till dess mål och syfte. Jag följer också arbetet med ombildningen mycket noggrant för att förvissa mig om att intentionerna med reformen uppfylls.
frs · H312270 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr A2015/02886/A Svar på fråga 2015/16:270 av (M) Reformering och konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen har frågat mig om regeringen avser att återkomma med besked om hur vi avser att hantera den utredning som den förra regeringen initierade och om hur man avser att utveckla eller avveckla Arbetsförmedlingen framgent. Regeringen avser inte att avveckla Arbetsförmedlingen, men det behövs förändring, eftersom myndigheten står inför stora utmaningar. Verksamheten behöver utvecklas för att bättre kunna bidra till en mer välfungerande arbetsmarknad. Matchningsarbetet behöver förbättras och anpassas till de utmaningar som finns på dagens och framtidens arbetsmarknad. beslutade att tillkännage att regeringen bör återuppta arbetet med att genomföra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Regeringen kommer i sedvanlig ordning att lämna en redogörelse för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, den s.k. skrivelse 75. Regeringen har inlett ett arbete med att förändra styrningen av myndigheten, som i flera avseenden har varit alltför detaljerad. Regeringen kommer att fortsätta att förenkla och förtydliga det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Regeringen har även tillsatt Delegationen för unga till arbete (dir. 2014:157), som bl.a. ska främja statlig och samverkan och lämna förslag om eventuella åtgärder för att förbättra den. Arbetsförmedlingen har inlett ett omfattande förnyelsearbete och regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag som avser utvecklingen av myndighetens interna ledning, styrning och uppföljning (dnr A2015/927). Arbetsförmedlingen kan inte bedriva arbetet för en väl fungerande arbetsmarknad på egen hand. Dels kommer andra aktörer även fortsatt att bedriva verksamhet på uppdrag av Arbetsförmedlingen, dels finns även många andra aktörer som på olika sätt påverkar arbetsmarknaden, däribland andra statliga myndigheter, kommuner, landsting, arbetsmarknadens parter, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Med ett bättre samspel mellan dessa aktörer kan samhällets samlade resurser utnyttjas bättre. Hur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag bör utformas för att i högre grad möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad behöver analyseras ytterligare. Regeringen avser att tillsätta en utredning kring dessa frågor.
frs · H312271 · 2015-11-12 00:00:00 — Dnr N2015/07765/TIF Svar på fråga 2015/16:271 av Per Klarberg (SD) Järnvägsnätsbeskrivning 2017 Per Klarberg har frågat mig varför jag tillåter att sänka standarden i järnvägssystemet när ekonomiska medel för att järnvägen ska fungera finns. har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet. Väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera av regeringens mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. har satsat för lite resurser på drift och underhåll av järnvägssystemet vilket har bidragit till den problematik i form av förseningar och kapacitetsbrist som systemet dras med . Regeringen anser att det är viktigt att förstärka underhållet för att minska trafikstörningar och andra problem som orsakar samhället och näringslivet onödiga kostnader samt för att öka järnvägens konkurrenskraft. Regeringen har höga ambitioner när det gäller att säkerställa kvaliteten på befintlig infrastruktur och utveckla transportsystemet i stort. Regeringen har därför aviserat ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. I den alliansbudget som med stöd av vann majoritet i fanns dock inte mer resurser till järnvägsunderhåll. Alliansen och prioriterade helt enkelt inte den frågan. Med regeringens vårproposition har vi dock kunnat förstärka underhållet även om det därmed har tagit än önskat att tillföra ökade anslag. Det handlar om och . Regeringen har även i budgetpropositionen föreslagit ytterligare fortsatta satsningar på järnvägsunderhållet med . Det är ansvar att planera och genomföra de underhållsåtgärder som behövs i järnvägsnätet. Behoven av åtgärder är stora och det kommer att ta tid att genomföra dessa. Det befintliga järnvägssystemet måste anpassas efter den situation som råder. Säkerheten prioriteras alltid högst och anpassningar av hastigheten är en del av de åtgärder som kan behöva vidtas.
frs · H312272 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/07766/MRT Svar på fråga 2015/16:272 av Per Klarberg (SD) Regeringens arbete med järnvägssäkerhet Per Klarberg har frågat mig om regeringen har påbörjat arbetet med ökad säkerhet på järnväg, vilka adekvata åtgärder som i så fall har genomförts och om arbetet påbörjats med att säkerställa att obehöriga inte kan ta sig in i lokförarens hytt under färd. Låt mig inledningsvis konstatera att regering och riksdag allt sedan järnvägen introducerades i varit ansvariga för att skapa goda förutsättningar för järnvägssäkerhetsarbetet. , när direktiv /49/EG om järnvägssäkerhet trädde ikraft, sker detta förutsättningsskapande arbete i allt högre utsträckning på EU-nivå. Inom ramen för EU-samarbetet har under de senaste dryga 10 åren ett flertal ytterligare rättsakter om järnvägssäkerhet beslutats inom ramen för s.k. kommittéförfarande och på grundval av bestämmelser i nämnda direktiv. När det gäller frågan om arbete med att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd, så är detta främst en uppgift för järnvägsföretagen själva. De är enligt järnvägslagens (2004:519) EU-harmoniserade bestämmelser skyldiga att inrätta särskilda s.k. säkerhetsstyrningssystem i syfte att inom ramen för sin verksamhet bedriva ett systematiskt förebyggande säkerhetsarbete baserat på riskvärdering och riskhantering och vidta nödvändiga åtgärder för att hantera identifierade risker. De har i samband med detta också att beakta gällande bestämmelser om krav på järnvägsfordons tekniska utformning samt på när och hur riskvärdering och riskhantering rent praktiskt ska utföras. Sådana krav återfinns både i direkt tillämpliga bestämmelser i olika EU-rättsakter och i svenska EU-harmoniserade bestämmelser. Transportstyrelsen är i egenskap av behörig tillsynsmyndighet ansvarig för att tillse att bl.a. järnvägsföretagen uppfyller sina skyldigheter enligt lag och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att järnvägsverksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med föreskrivna krav.
frs · H312273 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/07767/MRT Svar på fråga 2015/16:273 av (MP) Riskerna med färre bilbesiktningar har frågat mig om det är min mening att de besiktningsintervall som råder ska glesas ut, trots ökade risker för trafikolyckor och miljöpåverkan. Regeringen avser att arbeta för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det är även viktigt att fordon i genomgår kontroll av de utsläpp som avgaser ger upphov till. och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv /40/EG harmoniserar vissa aspekter av periodisk provning för motorfordon. EU-direktivet ska vara införlivat i samtliga medlemsstater och ska tillämpas . Transportstyrelsen har i ett underlag till regeringen föreslagit hur kan införliva EU-direktivet. I fråga om hur bör implementera EU-direktivets bestämmelse om datum och frekvens för provning förordar Transportstyrelsen en anpassning till ett nytt intervall. Förslaget innebär att en personbil eller lätt lastbil ska genomgå kontrollbesiktning efter att fordonet första gången togs i bruk, och därefter senast efter den då föregående fullständiga kontrollbesiktning utfördes. Transportstyrelsens utredning är på remiss till berörda intressenter. Förslagen kommer därefter att beredas inom . Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslagen i utredningen.
frs · H312274 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08412/ Svar på fråga 2015/16:274 av (M) Effektivare polis har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vi ska få en effektivare polis som har en avsevärt högre uppklaringsprocent. Det främsta syftet med ombildningen av polisen till en myndighet var och är att stärka polisens förmåga att bekämpa brott. Reformen skapar nya möjligheter att sprida resurser, information och underrättelser över landet. En viktig ambition i ombildningen är också att frigöra resurser för att kunna förstärka polisnärvaron på lokal nivå. Reformarbetet påverkar polisens verksamhet på ett genomgripande sätt. Det har pågått och är fortfarande inte slutfört i alla delar. Regeringen har i regleringsbrev lyft fram behovet av att säkerställa att polisens brottsbekämpande verksamhet bedrivs underrättelsestyrt och utifrån identifierade problembilder samt i enlighet med polisens nationella utredningsdirektiv. Regeringen ser utvecklingen av dessa kärnprocesser som avgörande för polisens förmåga att bekämpa alla typer av brottslighet. I den nya har nationella operativa avdelningen ett övergripande ansvar för att brottsutredningar bedrivs på ett enhetligt, effektivt och ändamålsenligt sätt. Tillsammans med regionerna har avdelningen inlett ett arbete med att utveckla utredningsverksamheten, däribland hanteringen av mängdbrott. Inriktningen är att mängdbrott ska utredas på lokal nivå, där lokalkännedomen är störst. Insatser vidtas för att i enlighet med polisens nationella utredningsdirektiv förbättra förundersökningsledningen, brottssamordningen och den dagliga styrningen av verksamheten. Dessa åtgärder har initialt bedömts vara de som i störst utsträckning kan bidra till ökad brottsuppklaring. Det är vanskligt att utifrån olika länders kriminalstatistik dra slutsatser om hur bra vi i är på att klara upp brott jämfört med andra länder. har i en internationell jämförelse av lagföringar per 100 000 invånare visat att 2012 lagförde personer i samma utsträckning som andra länder med en liknande nivå på brottsligheten. Jag har för avsikt att fortsätta följa hur polisens arbete utvecklas i ett europeiskt perspektiv. För att öka kunskapen om olika omvärldsfaktorer som kan tänkas påverka resultatutvecklingen har regeringen gett i uppdrag att närmare analysera om de anmälda brotten har ändrat karaktär på ett sätt som gör dem svårare och mer resurskrävande för rättsväsendet att hantera. Även eventuella förändringar i domstolarnas krav på bevisning i brottmål ska studeras. När det gäller frågan om skärpta straff för de typer av brott som brukar benämnas mängdbrott är regeringens utgångspunkt att straffsatserna inte är det avgörande. Det viktigaste är att brotten utreds och upp, och där står effektiviteten i myndigheternas arbete i fokus.
frs · H312275 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr N2015/07768/SK Svar på fråga 2015/16:275 av (S) Havsfiskelaboratoriets lokalkontor i har frågat mig om jag och regeringen blivit informerad om planerna att flytta Havsfiskelaboratoriets verksamhet vid från till . Först vill jag framhålla att det är () som själv beslutar om sin interna organisation. Mot bakgrund av lärosätenas självständighet varken kan eller bör jag lägga mig i hur organiserar sin verksamhet. SLU administrerar sin organisation med utgångspunkt i kravet på en hög kvalitet och resurseffektivitet i verksamheten. Den nya gemensamma fiskeripolitiken och krav från EU angående datainsamling ställer stora krav på verksamheten. Enligt den information jag har fått i frågan är SLU:s samlade bedömning att verksamheten som helhet kommer att gynnas av en flytt av verksamheten till . SLU räknar inte med någon förändring i verksamhetens omfattning, innehåll eller mål. Huvudsyftet är att få en organisation som bättre kan möta såväl arbetsintensiva som mindre intensiva perioder för att kunna hantera den ojämna arbetsbelastning som verksamheten innebär och att vinna samordningseffekter av fältpersonal.
frs · H312277 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Fi2015/05085/SFÖ Svar på fråga 2015/16:277 av (V) Myndigheters försäljning av personuppgifter har frågat mig om myndigheters försäljning av personuppgifter och om jag tänker ta några initiativ för att förhindra att myndigheter på ett systematiskt sätt säljer personuppgifter. Regeringen har vid ett flertal tillfällen framhållit att myndigheters data är en värdefull tillgång för samhället (se t.ex. prop. 2015/16:1 UO 2 s. 60). Ett ökat vidareutnyttjande kan bl.a. bidra till ökad sysselsättning och öppenhet samt till att enskilda får bättre möjligheter att tillvarata sina rättigheter. Oavsett om ändamålen är kommersiella eller inte finns ett värde i att offentlig information kommer till bred användning. För information som innehåller personuppgifter måste alltid den personliga integriteten beaktas särskilt. Utlämnande av personuppgifter är dock i många fall helt nödvändigt för att samhället ska fungera, och en central uppgift för en del myndigheter. Det handlar t.ex. om uppgifter om behörig firmatecknare eller rätt ägare till en fastighet. I dessa fall finns ett omfattande regelverk som myndigheterna måste följa. Det pågår också flera utredningar som rör den personliga integriteten. Regeringen har bl.a. gett (Ju 2014:09) i uppdrag att kartlägga och analysera risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i bl.a. offentlig verksamhet. Några generella initiativ för att förhindra att myndigheter på ett systematiskt sätt säljer personuppgifter är däremot inte aktuella.