ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312334 · 2015-11-30 00:00:00 — Dnr N2015/07911/DL Svar på fråga 2015/16:334 av (KD) Människan bakom djuren har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose behovet av bättre samverkan mellan myndigheter så att djurägare i kris kan få rätt till stöd. Jag sympatiserar med andemeningen i riksdagsfrågan. Att det finns en koppling mellan en social problematik och vanvård av djur visar såväl svensk som internationell forskning. Denna problematik är viktig att lyfta fram. När det gäller samverkan mellan myndigheter anser jag att frågeställningen behöver belysas också ur ett annat perspektiv. Enligt offentlighets- och sekretesslagen gäller i många fall sekretess för väldigt känsliga uppgifter rörande människors hälsa. Sekretessen råder mellan olika myndigheter men också t.ex. mellan olika sinsemellan självständiga verksamhetsgrenar inom en och samma kommun och mellan myndigheter och andra organ eller enskilda. Det kan alltså finnas ett sekretesskydd som medför att en djurskyddsinspektör inte får lämna uppgifter om en djurägares hälsa, missbruk eller annan sådan liknande information till t.ex. socialförvaltningen, såvida inte den enskilda själv samtycker till att inspektören för denna information vidare. Ett sådant skydd fanns även som kommunerna ansvarade för djurskyddskontrollen. Det finns dock inte något hinder mot att överlämna annan information om enskilda, som inte är av den nämnda känsliga karaktären. Jag tror att många djurhållare skulle se med oro på att utöka möjligheterna för djurskyddsinspektörer att lämna över känslig information vidare till andra, utan att djurhållaren ger sitt tydliga samtycke till det och jag anser att det är viktigt att upprätthålla detta skydd för enskildas integritet. Mot den bakgrunden är jag inte beredd att vidta några åtgärder för att ändra denna balans med mindre än att jag får information som tydligt visar på att ett sådant behov finns. Däremot vill jag uppmana alla som kommer i kontakt med en människa i kris, att möta personen i fråga med medkänsla och respekt och att aktivt försöka hjälpa honom eller henne att söka det stöd eller den hjälp som behövs. Jag vet att Lantbrukarnas Riksförbunds omsorgsgrupper också fyller en viktig funktion för lantbrukare i detta avseende. Länsstyrelserna arbetar även kontinuerligt med att utveckla bemötandet i kontrollen och i det ingår också att möta och på ett bra sätt kommunicera med människor som befinner sig i kris eller som på annat sätt befinner sig i en utsatt situation.
frs · H312336 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr M2015/03959/Ee Svar på fråga 2015/16:336 av (SD) Syftet med anslag till energilagring har frågat mig vad anslaget för energilagring ska syfta till. Energilagring kan fylla många funktioner i ett framtida flexibelt, säkert och förnybart energisystem. Det aktuella initiativet syftar till att främja teknik främst för lagring av egenproducerad el. Rent tekniskt kommer åtgärderna därför till största delen att gälla batterier och batterisystem. Resurserna i anslaget uo21 1:8 Energiteknik gäller både stöd till hushåll för investering i sådan teknik, och åtgärder från () för kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring. anvisas för ändamålet. kommer även att redovisa ett förslag till strategi för ökad användning av solel. Energilagring är inte huvudfokus för denna strategi, men jag räknar ändå med att underlaget kommer att vara till hjälp att utforma de fortsatta insatserna för energilagring – 2019. regleringsbrev kommer att innehålla närmare riktlinjer för användningen av medlen. Beredning av regleringsbrevets text pågår och det är inte möjligt att föregripa denna.
frs · H312337 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/05256/S2 Svar på fråga 2015/16:337 av (S) Skattebefrielse för funktionshindrades extrakostnader för bil har frågat mig om jag har några tankar på och/eller förslag på att göra en översyn av skattebefrielse för funktionshindrades extrakostnader för bil. I frågan uppger bl.a. att en funktionshindrad kan behöva införskaffa en större bil, som ofta är dyrare i inköp och som dessutom ofta belastas med en mycket högre skatt, än den bil man normalt sett skulle ha ägt. Före kunde statligt bilstöd utgå i form av dels ett arbetsmarknadsanknutet bilstöd, dels vissa skatteanknutna bilstödsförmåner. Det arbetsmarknadsanknutna bilstödet administrerades av . De skatteanknutna bilstödsförmånerna handlades av skattemyndigheterna och omfattade bl.a. bensinskatteavdrag och befrielse från vägtrafikskatt. Grundförutsättningen för båda stödformerna var att personen med funktionsnedsättning var beroende av bil för att kunna förvärvsarbeta eller genomgå utbildning. Bilstödet kritiserades bl.a. för den begränsning av den bidragsberättigade personkretsen som kravet på arbetsmarknadsanknytning medförde, att bidrag och inkomstgränser var alltför låga samt att stöden lämnades i flera former och av olika myndigheter. Det var således svårt att överblicka för den enskilde. infördes ett förbättrat bilstöd till personer med funktionsnedsättning. Bilstödet utvidgades till att omfatta fler än tidigare och det innebar att bilens funktion som ett viktigt förflyttningshjälpmedel kom till klart uttryck. Det statliga bilstödet kom att lämnas i form av grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Grundavdraget ersatte bl.a. de dåvarande skatteanknutna bilstödsförmånerna, dvs. bl.a. bensinskatteavdraget och befrielse från vägtrafikskatt. Beträffande de två nämnda skatteanknutna bilstödsförmånerna avskaffades de successivt . Dagens bilstöd, som är skattefritt, utgörs alltjämt av grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag, där grundbidraget kan betalas ut med högst . Med hänvisning till det bilstöd som en person med funktionsnedsättning kan erhålla har jag inte några planer på att ta initiativ till en översyn i fråga om fordonsskatten i detta avseende.
frs · H312338 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/05263/E5 Svar på fråga 2015/16:338 av (M) Vilka ”traineejobbare” finansministern har träffat har frågat mig vad jag avsåg då jag vid en interpellationsdebatt refererade till ungdomar med traineejobb i den variant som man har i . Innebörden av termen traineeprogram är att praktiskt arbete kombineras med utbildningsinsatser. När jag besökte träffade jag ungdomar som i likhet med detta utförde arbete i äldreomsorgen som de läste in en yrkesutbildning – d.v.s. en typ av traineejobb. Det var också därför jag refererade till det som ”i den variant man har i ”. Möjligheten att kombinera praktik och utbildning är också grunden i regeringens satsningar på utbildningskontrakt och traineejobb, som bland annat har inspirerats av modellen som används i . Det besök i som jag syftade på ägde dock rum innan regeringens satsningar på traineejobb och utbildningskontrakt hade sjösatts. Det första avtalet mellan SKL och om traineejobb inom välfärdssektorn kopplat till regeringens satsning tecknades nu - av naturliga skäl har jag inte har träffat ungdomar som är anställda på detta avtal .
frs · H312339 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/08959/ Svar på fråga 2015/16:339 av (KD) Från- och tillval i hyresrätt har frågat mig om jag i närtid tänker verka för att lämna en proposition till som ger från- och tillval i hyresrätt. Regeringen vidtar flera åtgärder för att utveckla hyresrätten och slå vakt om dess fördelar för svensk ekonomi och människorna som lever i den. Det handlar om åtgärder både för att öka byggandet och för att göra befintliga bostäder bättre. Detta är fundamentalt för att ge bostadssökande en reell valfrihet mellan olika former av boende. Ett exempel är det investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande på 3,2 miljarder som presenterades . Ett annat är stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer i områden med socioekonomiska utmaningar. Dessa åtgärder ökar investeringar i hyresrätter som hyrorna kan hållas nere. Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att ta ställning till bl.a. hur hyresgästernas ställning kan stärkas. Hyresgästens valfrihet och inflytande över den egna bostaden är en viktig faktor för att göra hyresbostäder attraktiva. Tillval och frånval kan vara ett bra sätt att ge hyresgäster ett sådant inflytande så länge balansen mellan hyresvärdens och hyresgästens intressen är lämplig. Många hyresgäster erbjuds tillval eller frånval. Det är positivt och kan utvecklas så att fler hyresgäster får en större valfrihet. Kärnan i den förra regeringens förslag är att ett avtalat tillägg för ett tillval i princip inte ska kunna ändras av hyresnämnden. En så strikt regel för dessa fall kan leda till problem. En nackdel som tas upp i lagrådsremissen är att hyresvärdar i städer med bostadsbrist kan få ett intresse av att erbjuda lägenheter med höga tillägg. I lagrådsremissen konstateras att detta kan medföra risker som dagens hyressättningssystem avser att motverka. Det är riktigt att viktiga remissinstanser var positiva till förslaget. Det är så att flera remissinstanser, t.ex. landets hyresnämnder, pekade på att förslaget skulle orsaka tillämpningsproblem.
frs · H312340 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Fö2015/01518/MFI Svar på fråga 2015/16:340 av (FP) Apotekarkajen i hamn har frågat mig vilka åtgärder försvarsministern är beredd att vidta för att Apotekarkajen förbereds för snabb och enkel förstöring. Försvarsmakten har till uppgift att försvara och främja svensk säkerhet. Frågor om förstöring i händelse av krig eller krigsfara är reglerade genom lagen (1992:1402) om undanförsel och förstöring och förordningen (1993:243) om undanförsel och förstöring. Av förordningen framgår att Försvarsmakten efter hörande av berörda myndigheter ska planlägga förstöring av fasta installationer som huvudsakligen används för transportområdet. Det är således Försvarsmakten som ansvarar för nödvändiga förberedelser.
frs · H312342 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Ku2015/02780/MF Svar på fråga 2015/16:342 av (S) till nytta för fler har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att fler ska få möjlighet att lyssna på sin lokala dagstidning och därmed ta del av granskande journalistik. Frågan är ställd mot bakgrund av att taltidningen skulle kunna vara till nytta för nyanlända i etableringsfasen. kan alla som på grund av funktionsnedsättning har svårigheter att tillgodogöra sig tryckt text prenumerera på taltidningar och låna talböcker. Det kan till exempel vara personer med dyslexi, afasi, synnedsättning eller en funktionsnedsättning som gör det svårt att hålla eller bläddra i en tidning. Vilka som kan få prenumerera regleras i två olika förordningar, dels förordningen om taltidningar och mottagarutrustning (2013:9), dels förordning med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier (2010:769). Jag är medveten om att regelverket inte medger att taltidningar erbjuds till nyanlända i etableringsfasen såvida de inte omfattas av ovan angivna kriterier. Jag vill dock upplysa om att den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor samt den lättlästa litteratur som ges ut av Lättlästförlaget kan nyttjas av alla som så önskar.
frs · H312343 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/05286/K Svar på fråga 2015/16:343 av (M) Styrning av det ekonomiska stödet till landstingen har frågat statsrådet hur regeringen avser att styra det ekonomiska stödet så att det fördelas rättvist inom alla landsting. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Av regeringens proposition om extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) framgår att ett nytt ramanslag, 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting, förs upp på statens budget med , varav föreslås gå till kommunerna och gå till landstingen. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting med anledning av flyktingsituationen. Syftet är att underlätta för kommuner och landsting att hantera den rådande flyktingsituationen med ett stort antal asylsökande och minska trycket på den kommunala ekonomin. Det är således upp till kommunerna och landstingen att använda bidraget på det sätt som de finner lämpligt inom ramen för ändamålet.
frs · H312344 · 2015-11-30 00:00:00 — Dnr N2015/08001/FF Svar på fråga 2015/16:344 av (M) Swedish Welcome har frågat mig hur jag ser för Swedish Welcome, om regeringen är angelägen om att säkra verksamhetens fortlevnad eller om den strypta finansieringen ligger i linje med regeringens intentioner. har lämnat både utvecklingsmedel och verksamhetsstöd till Swedish Welcome. lämnade besked till Swedish Welcome att myndigheten inte hade för avsikt att ge Swedish Welcome fortsatt verksamhetsstöd. För att ge Swedish Welcome möjlighet att ta fram en långsiktigt hållbar finansieringslösning med stark regional förankring och även se över den organisatoriska hemvisten, beviljades Swedish Welcome ett sista verksamhetsstöd . Jag ser ingen anledning att vidta någon åtgärd utifrån det ställningstagande som gjort.
frs · H312345 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/08002/MRT Svar på fråga 2015/16:345 av (M) Olovlig uppkörning har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta och vilka resurser jag avser att avsätta för att så kallat olovliga uppkörningar ska upphöra. Regeringen ser allvarligt på eventuellt fusk i samband med körkortsprov eller utfärdande av identitetshandlingar, inte minst sett till den trafiksäkerhetsrisk ett sådant fusk skulle innebära. Enligt uppgifter från har myndigheterna utarbetat rutiner för hur identitetskontroll ska gå till i samband med körkortsprov. och Transportstyrelsen har även aviserat att de eventuellt kommer att föreslå åtgärder på området. Regeringen har förtroende för att myndigheterna inom ramen för sitt uppdrag undersöker det eventuella behovet av åtgärder och i förekommande fall återkommer till regeringen om detta.
frs · H312346 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr A/2015/03023/A Svar på fråga 2015/16:346 av (M) Kommunernas inflytande på mottagandet av nyanlända har frågat mig hur jag ser på önskemål från kommuner om att själva kunna sköta hela etableringsuppdraget och hur jag avser att förbättra mottagandet av nyanlända. Att så många människor nu söker sin tillflykt till vårt land innebär stora utmaningar, inte minst för kommunerna. Regeringen tar situationen på största allvar. Läget är särskilt ansträngt när det gäller mottagande av ensamkommande barn, som medför stora påfrestningar för den kommunala . Det råder ingen tvekan om att kommunerna har lång erfarenhet och stor kunskap när det gäller mottagande av nyanlända och är en central och viktig aktör i arbetet med nyanländas etablering. Men i det mycket ansträngda läge som vi befinner oss är det avgörande att staten inte frånsäger sig sitt ansvar. Arbetsförmedlingen har en central roll för att uppnå regeringens mål om en snabbare etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. För att nå framgång med detta uppdrag är det avgörande att samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna fortsätter att utvecklas. Jag har en löpande dialog med myndighetens ledning och betonar där vikten av en god samverkan med kommunerna. är mottagandet av nyanlända i landets kommuner otillräckligt och ojämnt fördelat. För att nyanlända snabbare ska bli mottagna i en kommun och påbörja sin etablering i samhället avser regeringen föreslå en ny lag som innebär att alla kommuner blir skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Kommuner som har en jämförelsevis god arbetsmarknad, stor befolkning, lågt mottagande och förhållandevis få asylsökande kommer att få ta emot fler nyanlända än kommuner med sämre förutsättningar. Det innebär att fler nyanlända kommer att komma till kommuner där det finns goda etableringsförutsättningar. För att kunna hantera den akuta flyktingsituationen och säkra välfärden tillförs landets kommuner och landsting nu som en engångsutbetalning. I budgetpropositionen föreslår regeringen också att kommunerna får en kraftigt höjd schablonersättning per nyanländ som tas emot . I budgetpropositionen föreslår regeringen vidare ett antal investeringar som ska leda till en snabbare etablering på arbetsmarknaden, däribland arbetsmarknadsinriktade insatser och satsningar på validering. En grundläggande förutsättning för att etablera sig på arbetsmarknaden är att man har någonstans att bo. Därför investerar regeringen också stort i ökat bostadsbyggande. Regeringen är inställd på att det kommer att krävas ytterligare insatser för att skapa ett hållbart system för mottagande och mer effektiva insatser för snabb etablering på arbetsmarknaden.
frs · H312347 · 2015-11-30 00:00:00 — Dnr N2015/08004/JM Svar på fråga 2015/16:347 av (M) Nya särregler för lantbrukare har frågat mig vilken effekt de nya särreglerna för traktortyp b får för lantbrukares konkurrenskraft, samt om jag tänker vidta några åtgärder för att motverka särreglernas eventuellt negativa effekt på konkurrenskraften. Traktor b kommer att få framföras med en högre hastighet än dagens traktorer och kommer därmed bidra med effektivare transporter för jord- och skogsbruksnäringen som helhet. En snabbgående traktor kan även antas få ett utökat användningsområde jämfört med , inte minst inom den yrkesmässiga trafiken. Det torde även innebära att last på annat än på enskilda vägar blir större, samt ökat vägslitage, när den konstruktiva hastigheten nu höjs. Förslaget att införa överlastavgifter för traktor b med släp är därmed betingat av hänsyn till vägarnas beskaffenhet men även ur ett konkurrensperspektiv. Lastbilar och motorredskap klass I, vilka båda inom exempelvis tättbebyggt område i allmänhet inte får föras i högre hastighet än , ska omfattas av lagen om överlastavgifter medan släpvagnar som dras av traktorer som kan och får föras i samma hastighet inte omfattas av lagen. Genom att låta traktor b i yrkesmässig trafik omfattas av kravet på yrkestrafiktillstånd och överlastavgifter bibehålls konkurrensneutralitet mellan olika fordonsslag vad gäller olika utövare inom den yrkesmässiga trafiken. Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna för traktortyp b ger en tillräckligt hög säkerhetsnivå för framförandet av traktor b som de generellt inte beräknas innebära några större anpassningsproblem för förare och företagare.
frs · H312353 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr M2015/03982/Ke Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:353 av (S) Förutsättningar för mineralåtervinning har frågat mig vad jag kan göra för att säkerställa att före-taget kan fortsätta att återvinna elektronikskrot. Återvinning av avfall är en del av miljömålssystemet och ingår både i generationsmålet och särskilt i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Det innebär att avfallshanteringen ska vara effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Regeringen arbetar hårt för att främja en cirkulär ekonomi och anser att giftfria och resurseffektiva kretslopp är en förutsättning för den cirkulära ekonomin. Vi är duktiga på att samla in och återvinna elektronikavfall i . Men det är viktigt att materialkretsloppen är miljö- och hälso-mässigt säkra, oavsett om de klassas som avfall eller inte, i enlighet med de allmänna hänsynsreglerna i . Avfallsområdet regleras utifrån de ramar som ges i bland annat EU:s av-fallsdirektiv. I avfallsdirektivet definieras avfall, biprodukt och återvin-ning. Det är gemensamma definitioner som gäller för alla EU-länder och inte något som kan beslutas nationellt. Det är en fråga för tillstånds- och tillsynsmyndigheterna att tillämpa bestämmelserna med vägledning från . Jag som klimat- och miljöminister kan inte uttala mig i en fråga som rör ett enskilt företag eller en bedömning som har gjorts av en tillsynsmyndighet. Jag är medveten om att det pågår diskussioner mellan de olika tillsynsmyndigheterna och har fullt förtroende för att de ska kunna hantera denna fråga utifrån gällande lagstiftning.
frs · H312359 · 2015-11-30 00:00:00 — Dnr Fi2015/05309/K Svar på fråga 2015/16:359 av (M) Ökad transparens i fördelningen av extra medel till kommunerna har frågat finansministern hur i detalj fördelningen av de extra medlen till kommunerna har beräknats. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen föreslår i propositionen Extra ändringsbudget med anledning av flyktingsituationen bl.a. att kommunerna och landstingen tillfälligt tillförs (prop. 2015/16:47). Av propositionen framgår att resurserna avses fördelas utifrån hur många asylsökande och nyanlända en kommun tagit emot. har tagit fram en modell för hur medlen till kommunsektorn närmare ska fördelas. Utformningen av denna modell har förankrats hos de borgerliga partierna. Även har informerats om modellen. Vid utformningen av modellen har särskild vikt fästs vid hur många barn varje kommun har tagit emot. För varje kommun jämförs vidare antalet asylsökande per , antalet registrerade men ännu inte anvisade ensamkommande barn per och antalet nyanlända som blev mottagna med befolkningen i kommunen per . Kommuner som har haft ett stort mottagande i förhållande till sin folkmängd får en större tilldelning av medel. Vid fördelningen av medel viktas asylsökande genomgående dubbelt så högt som nyanlända. Hänsyn tas även till situationen i , där många ensamkommande barn ännu inte registrerats. Utifrån bl.a. de ovan nämnda faktorerna har det aktuella förslaget till fördelning tagits fram. Regeringen kommer att besluta om fördelningen av medel först efter det att behandlat förslagen i den ovan nämnda propositionen.
fr · H311387 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:387 stöd till de barn som drabbas av kriget i av (V) till Statsrådet (MP) Just nu är man på i slutfasen av att ta fram regionala strategi för Syrienkrisen för perioden –2020. Vikten av denna strategi kan inte underskattas. Kriget i har skapat vår tids värsta humanitära katastrof. Runt 250 000 människor har mist livet under kriget, och 12 miljoner har tvingats på flykt inom , till grannländerna eller till . Behoven av akut humanitär hjälp är enorma. Men det är också viktigt att se att som katastrofen pågår försöker människor bygga samhället. Runt om i och i dess grannländer försöker män och kvinnor, pojkar och flickor att förändra sin vardag och lägga grunden för en bättre framtid. Barn utgör en särskilt utsatt grupp i kriget. Sjukvård och vaccinationsprogram har kollapsat. I största stad går av barnen i skolan. Barn drabbas både av våldet och blir offer för trafficking. är också barn viktiga förändringsaktörer. Det är dagens barn som ska bygga upp morgondagens . När processen med att ta fram Syrienstrategi inleddes lyfte man fram barns utsatthet och barnrättsperspektivet. Det är viktigt att dessa frågor och perspektiv inte glöms bort när nu strategin ska slutföras. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att säkerställa att nya regionala strategi för Syrienkrisen särskilt lyfter fram barns utsatthet och genomsyras av ett konsekvent barnrättsperspektiv?
fr · H311388 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:388 Långsiktig finansiering av samiskt filminstitut av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vid sin 67:e session i beslöt att anta ett förslag angående utökad finansiering av ett internationellt samiskt filminstitut som ska verka i , och . Förslaget fick stöd från bland annat samtliga företrädare för de svenska regeringspartierna, och Socialdemokraterna. Det antagna förslaget innebär att ska finansiera filminstitutets verksamhet som man uppmanar regeringarna i de berörda länderna att hitta former för en permanent finansiering. Den totala kostnaden beräknas bli ca . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa frågan om en långsiktig finansiering av ett internationellt samiskt filminstitut?