ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311410 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:410 Fler åtgärder för ett ökat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Den just nu mycket snabba befolkningsökningen i utgör en stor utmaning. fram beräknas befolkning ha ökat med över 1 miljon invånare, och prognoserna skruvas ständigt upp. Den kraftiga befolkningstillväxten ställer därför stora krav på vårt samhälle, inte minst när det gäller bostadsbyggandet. byggbehovsanalys indikerar också att det behöver färdigställas fler än 75 000 bostäder –2020. Även om bostadsbyggandet har ökat kraftigt så byggs och planeras det just nu för ca 50 000 bostäder . Bostadsbyggandet kommer alltså med nuvarande takt inte att nå de nivåer som behövs för att svara mot befolkningsökningen. Det krävs därför åtgärder här och om vi inte ska brottas med ständig bostadsbrist. Det vilar ett stort ansvar på regeringen i allmänhet och ansvarigt statsråd i synnerhet att nu växla upp tempot och prioritera bostadsbyggandet. Det handlar bland annat om ytterligare regelförenklingar, mer byggklar mark, effektivare och snabbare handläggning samt ytterligare flexiblare bullerregler och att se över överklagandeprocesserna än mer. Vi behöver även göra bostadsbyggande till ett riksintresse – likställt med övriga riksintressen. Det är uppenbart för alla att regeringens nuvarande politik och få konkreta förslag inte kommer att räcka om vi ska lyckas bygga bort bostadsbristen och snabba på byggandet ytterligare. Regeringen måste nu därför visa handlingskraft och ompröva sin politik på flera viktiga punkter och även presentera fler åtgärder för att möta den snabba befolkningstillväxten och efterfrågan på bostäder. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer statsrådet med anledning av de uppdaterade prognoserna att vidta några ytterligare åtgärder i närtid för att ge bostadsbyggandet ytterligare en skjuts, och i så fall vilka?
fr · H311411 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:411 av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) beslutade alliansregeringen (dir. 2012:29) att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över reglerna om vattenverksamhet i , MB, och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. beslutade alliansregeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:60) att uppdraget även skulle omfatta en särskild analys av 4 kap. 6 § MB. Utredningen tog namnet . När avser klimat- och miljöministern och regeringen att återkomma till i frågan om ?
fr · H311412 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:412 Avskaffande av kravet på tillstånd för att få dansa av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen (1993:1617) krävs särskilt tillstånd för att ordna offentlig danstillställning. Detta gäller även om den inte anordnas på offentlig plats. Att dansa på en restaurang eller bar utan ett danstillstånd är alltså olagligt. En restaurangägare som inte avbryter en spontan dans som uppkommer i lokaler utan tillstånd riskerar därmed påföljd såsom böter eller fängelse. Lagen är en gammal kvarleva. Den är varken tidsenlig eller särskilt logisk. Argument som hörs för att behålla lagen är att det vid danstillställningar kan förekomma mer bråk och att danstillståndet underlättar polisens informationsinhämtning och upprätthållandet av den allmänna ordningen. Men det är rimligtvis inte dansen i sig som skapar bråk och oordning, snarare överkonsumtion av alkohol. I har vi en restriktiv alkoholpolitik, och för restaurangägare finns det höga krav och en rad olika tillstånd att följa. Lagen om danstillstånd skapar snarare en onödig administrativ börda för dem som driver restauranger och barer. Ett avskaffande av kravet på danstillstånd skulle också frigöra resurser både för kommuner och för polisen – resurser som rimligtvis kan läggas på annat. Det är viktigt att upprätthålla en god ordning på restauranger och barer, men att med lag förbjuda människor att dansa utan ett tillstånd känns omodernt och inte särskilt meningsfullt. Det är av betydelse att de lagar och regler vi har fyller ett meningsfullt syfte; annars dräneras respekten för lagstiftningen. Det är svårt att se hur denna gamla kvarleva i lagstiftningen fyller sitt syfte i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så att det föråldrade systemet med att man måste få tillstånd för att få dansa på restauranger och barer upphör?
fr · H311413 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:413 Höga bensin- och dieselskatter av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Parismötet om miljön och klimatet har precis börjat. har bland högsta skatter och kostnader för drivmedel. Många länder har inte tagit sitt ansvar för klimatet. kan inte lösa klimathotet på egen hand, utan övriga länder måste nu ta ett större ansvar. Det är landsbygdens människor som får höga skatter för att kunna leva och bo på landsbygden och saknar tunnelbanor och andra alternativ. Även transportbranschen drabbas hårt av de nya skatterna, och det försämrar konkurrensvillkoren för våra svenska företag. Anser klimat- och miljöminister att det på grund av nya avtal i och på grund av miljön trots detta kan bli aktuellt med ytterligare skattehöjningar på bensin och diesel i än vad som redan har aviserats i budgeten?
fr · H311414 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:414 PFE-programmet av (M) till Statsrådet (S) PFE-programmet kom till för att stimulera energieffektiviseringen inom den elintensiva industrin i . Resultatet är upplyftande. Tyvärr hindrar en fortsättning av programmet i dess nuvarande form. Alliansregeringen fick kritik av den dåvarande oppositionen när den beslutade att avsluta programmet. Det vore önskvärt med fortsättning av PFE-programmet i en form som även EU kan acceptera. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet vilka åtgärder han och regeringen vidtar för att säkerställa en PFE 2.0.
fr · H311416 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:416 Återfall i brott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) behandlade regeringens skrivelse 2015/16:27 gällande om återfall i brott. har granskat vilka insatser Kriminalvården och övriga berörda myndigheter har genomfört i syfte att minska mängden återfall i brott. konstaterar bland annat att insatserna är för få i relation till bedömda behov, att de insatser som görs sker , att det finns betydande brister i myndigheternas planering och samverkan, att det råder brist på helhetssyn och långsiktighet, att det finns en osäkerhet om vem som ska betala insatser, att uppföljningen är kortsiktig och utspridd hos en mängd olika samhällsinstanser samt att det sällan görs systematiska utvärderingar. konstaterar också att regeringens styrning är otillräcklig. Detta resulterar i mycket dystra siffror när det gäller återfall i brott. av dem som suttit i fängelse återfaller i brott . Siffran torde vara ännu högre, då alla som begår brott åker tyvärr inte fast. Bakom väldigt många av dessa återfall finns oskyldiga brottsoffer – någon som har blivit misshandlad, någon som har blivit våldtagen, någon som har haft inbrott i sin bostad. Oskyldiga människor som får sina liv förstörda. För deras skull måste återfallen i brott minska, och detta bör ske . lämnar många rekommendationer till regeringen för att minska återfallen i brott. Regeringen svarar att dess avsikt är att höja ambitionsnivån när det gäller återfallen och att man avser att återkomma med förslag på åtgärder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka konkreta förslag kommer ministern och regeringen att föreslå för att återfallen i brott ska minska, och när presenteras förslagen?
fr · H311417 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:417 Färre pensionerade lärare i skolan på grund av höjd löneskatt för äldre av (L) till Utbildningsminister (MP) Svensk skola har stora utmaningar på både kort och lång sikt. I det långa perspektivet handlar det om att återigen ska bli en framgångsrik kunskapsnation i världsklass. För att nå dit behöver vi öka attraktiviteten i läraryrket, förbättra styrningen och tydliggöra kunskapskrav. Utmaningarna är vi politiskt ganska överens kring, men våra vägar dit skiljer sig åt. På kort sikt behöver vi klara av den akuta flyktingkrisen. Runt om i gör många pedagoger, tjänstemän och skolledare ett fantastiskt jobb för att få mottagandet att fungera. Men det finns stora utmaningar. En av de stora utmaningarna är att möta den akuta lärarbrist som råder. Söktrycket till ökade med Liberalerna satt i regeringen. Vi genomförde viktiga reformer för att öka intresset för läraryrket, såsom en ny lärarhögskola, införande av karriärtjänster för över 17 000 lärare, införande av lärarlegitimation samt stora kompetensutvecklingsinsatser. Dessa reformer fungerar och måste fortsätta att utvecklas. För att få fler lärare i skolan på kort sikt behövs dock fler åtgärder. Liberalerna drev på, och fick igenom, i migrationsuppgörelsen med regeringen att pensionärer och lärarstudenter skulle kunna gå in och bistå i undervisningen. Att lärare som gått i pension åter går in och hjälper till i undervisningen är ett bra sätt att på kort sikt möta det akuta behov som finns. Regeringen kommer att höja skatten för äldre som jobbar. Höjningen av löneskatten för äldre är i sig ett felaktigt beslut. Det sänder signalen till äldre att om man har fyllt bör man ägna sig åt något annat än produktivt arbete. Men det leder också till att det blir dyrare för skolans huvudmän att ta in pensionärer i skolan. Beslutet är ett hinder för att fler äldre ska kunna bidra i undervisningen. Min fråga till utbildningsminister är därmed följande:
fr · H311418 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:418 Hotet mot Tillväxtanalys i av Per Åsling (C) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen har initierat en översyn av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys. Myndigheten är lokaliserad till och byggdes upp där . Utredningen kan inte tolkas på annat sätt än att verksamheten kommer att förändras, med risk för nedskärningar och personalomflyttningar i , och i förlängningen att akademiska tjänster läggs ned. En omlokalisering kan komma att ske till eller . Denna koncentration från landsort till större städer är mycket oroväckande. Därför är det värdefullt att regeringen har uppdragit åt Statskontoret att se över den svenska myndighetsstrukturen och regionala närvaron. Jag ser med oro på utredningsförslaget. Risken är uppenbar att det försvagar både Tillväxtanalys verksamhet och den sammantagna myndighetsstrukturen i . Min fråga till närings- och innovationsministern med anledning av detta är: Vad gör för att stärka myndigheters regionala närvaro?
fr · H311419 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:419 flygplats av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen ser över möjligheten att lägga ned . Frågan om nedläggning av flygplatsen är självklart inte bara en fråga för utan berör hela . Mellan och går exempelvis mellan två och åtta flygningar i varje riktning . Andra städer som är sammankopplade genom flyg med är , och . har genom flera tillkännagivanden uppmanat regeringen att ta ställning och agera för att flygplatsen inte läggs ned. får väl med all önskvärd tydlighet sägas ha tagit ställning för att man ska avsluta utredarens uppdrag att finna ett sätt att avveckla . Men trots dessa tillkännagivanden är utredaren kvar och fortsätter sitt arbete. svarade statsrådet på en skriftlig fråga om vilka initiativ som skulle tas av statsrådet för att följa tillkännagivande. Statsrådet gav då svaret: ”Beredningen av tillkännagivanden om pågår i . Min bedömning är att beredningen är avslutad .” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När ska regeringen följa tillkännagivanden om ?
fr · H311420 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:420 Undervisning i demokrati och mänskliga fri- och rättigheter av (M) till Utbildningsminister (MP) är ett fritt och demokratiskt samhälle. Grundläggande i en demokrati är alla människors lika värde och rättigheter. Det finns dock krafter som utmanar vår öppenhet. Det handlar om vänsterextremister, högerextremister och islamistiska extremister. Det finns ungdomar som har gått i skolan som plötsligt begår grova brott i våldsbejakande ideologiers namn. För att förhindra detta har skolan en viktig roll. Det fria skolvalet möjliggör för varje elev och familj att hitta den skola och undervisningsform som passar henne eller honom bäst. Alla skolor ska hålla en hög kvalitet. Fristående skolor och förskolor får ha en konfessionell inriktning. Skolinspektionen har konstaterat att det generellt sett inte finns fler brister i konfessionella skolor än i övriga friskolor. Däremot har det förekommit kritik vad gäller uppfyllandet av skolans värdegrund. Alla skolor, kommunala såväl som fristående, måste uppfylla den värdegrund som gäller för utbildningen och läroplanerna. I läroplanernas första kapitel understryks att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Demokrati och mänskliga rättigheter finns också med som centralt innehåll i både kurs- och ämnesplaner. Detta både som kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter och i form av att utveckla demokratiska förmågor. och gymnasieskolan har exempelvis som mål att varje elev respekterar andra människors egenvärde samt tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling. Därutöver behöver skolors kunskap om hur radikalisering kan upptäckas på ett tidigt stadium öka. Dessutom måste skolor och andra som arbetar med barn och unga verka för att motverka radikalisering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Tänker utbildningsministern ta några initiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att alla skolor förmedlar och förankrar respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna samt verkar för att motverka radikalisering?
fr · H311421 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:421 Frihetsberövande av personer med små barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I Justitieombudsmännens (JO) ämbetsberättelse som är avgiven vid /16 lyfter chefs-JO särskilt fram Kriminalvårdens agerande i samband med att en ung kvinna som var häktad skilts från sin gamle son som hon ammade (dnr 1697-2014). Kvinnan ansökte om permission. Inför häktets prövning av ansökan hade såväl sjukvården som understrukit vikten av att kvinnan tilläts vistas tillsammans med sonen. Som skäl för detta angavs behovet av anknytning mellan barnet och mamman. Häktet avslog trots denna permissionsansökan. I sitt beslut gjorde häktet bland annat bedömningen att eftersom permission enligt häkteslagen bara kan beviljas en viss så kunde syftet med anknytningsteorin inte uppnås. I beslutet pekade JO på det olämpliga i att ett häkte gör den typen av bedömningar, eftersom det inte ingår i Kriminalvårdens uppdrag. Enligt JO:s mening borde häktets bedömning i stället ha begränsats till frågan om det fanns särskilt ömmande skäl att bifalla ansökan och om det fanns säkerhetsskäl som hindrade en permission. Då permissionsansökan avsåg en mammas kontakt med ett spädbarn som fortfarande ammades framstod det som uppenbart att kravet på särskilt ömmande skäl var uppfyllt. Fallet visar på den särskilda problematik som uppstår när det blir aktuellt med frihetsberövande av personer som har små barn. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka överväganden eller åtgärder anser justitie- och migrationsministern att den aktuella problematiken föranleder?
fr · H311422 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:422 Det nya kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning av (M) till Statsrådet (S) Regeringen remitterade en promemoria med bedömningar om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. I budgetpropositionen , vilken presenterades står att frågan bereds i . Tiden går och regeringens slutliga bedömning för hur det nya kvalitetssäkringssystemet ska se ut dröjer, trots att det är aviserat att det nya systemet ska börja gälla från den1 . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : När har statsrådet för avsikt att presentera regeringens förslag till nytt kvalitetssäkringssystem?
fr · H311423 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:423 Situationen på av (M) till Statsrådet (S) Organisationen slår larm om situationen på mottagningscentral på . Enligt är området hälsofarligt. Generalsekreteraren konstaterar i en intervju med SVT att det saknas duschar och att sjuka barn sover på golvet. Därtill finns det brist på toaletter, sjukvård och information. Det bor ungefär 1 000 flyktingar på och lokalen är menad att vara en tillfällig lokal innan flyktingarna registreras som asylsökande och skickas vidare. Dock har tiderna som flyktingarna vistas på blivit längre och längre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av de oroväckande förhållandena som råder på ?
fr · H311424 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:424 Religionsfriheten i av (L) till Utrikesminister (S) Varje människa har rätt till religionsfrihet. Denna återfinns i såväl som i för de mänskliga rättigheterna. Religionsfriheten innebär allas rätt att utöva sin religion eller trosuppfattning genom undervisning, andaktsutövning, gudstjänst eller andra religiösa sedvänjor. Religionsfriheten skyddar inte bara rätten att tro, utan även rätten att inte tro. Verkligheten ser dessvärre annorlunda ut. För den kristna minoriteten i blir situationen alltmer akut, inte bara genom hotet från Daish/IS utan även genom att man aktivt motarbetas av den irakiska regeringen. Enligt den irakiska konstitutionen råder det religionsfrihet i landet, men tyvärr är inte så fallet i praktiken eftersom samma konstitution säger att ingen lag får bryta mot islam. De kristna minoriteterna i har efter den USA-ledda invasion och fall 2003 setts som och kallats svikare, syndare och djävulsdyrkare. Detta har den irakiska shiadominerande regeringen valt att ignorera. Att tillhöra en religiös minoritet i har under en alltför varit förknippad med väldigt stora risker. Mandéer, assyrier, syrianer, yazidier och kaldéer är några av de minoriteter som utsätts för diskriminering samt politisk och ekonomisk marginalisering – för att inte tala om det omfattande våld och dödande man utsätts för i form av vidriga avrättningar, våldtäkter och bortrövanden. Antalet kristna i har sjunkit drastiskt i samband med att de tvingats fly. Förföljandet av kristna i och andra länder i är ett stort brott mot mänskligheten – ett folkmord, rent ut sagt – som måste uppmärksammas och framförallt stoppas. Den irakiska regeringen vidtar inga åtgärder för att förbättra situationen för landets minoriteter, snarare tolererar och medverkar den till de orättvisor och hemskheter dessa minoriteter utsätts för. Att säkerställa sina medborgares säkerhet är en primär uppgift för varje regering. Detta har man misslyckats med totalt i . Liberalerna har verkat för ett lokalt självstyre och fredad zon för kristna minoriteter på . En plats där dessa grupper skulle kunna leva i fred, utan att bli mördade, diskriminerade och marginaliserade för sin tro. För att skydda religionsfriheten krävs politisk handlingskraft. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att sätta press på den irakiska regeringen så att folkmordet på kristna upphör och att religionsfriheten skyddas och efterlevs i praktiken?
fr · H311425 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:425 Insatser för att säkerställa hbtq-flyktingars välmående av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Vi befinner oss nu i den största flyktingkatastrofen sedan . De flyktingar som anländer till har en dramatisk flykt bakom sig och många har upplevt våld och terror. De som i sin dagliga verksamhet kommer i kontakt med dem som är svårast psykiskt traumatiserade är smärtsamt medvetna om att de insatser som erbjuds nyanlända flyktingar är otillräckliga. Detta gäller också i den psykiatriska specialistvården. Det kan inte ha undgått någon att hbtq-personer också efter ankomsten till drabbas av trakasserier och misshandel, bland annat på asylboenden. En negativ och ibland fördömande attityd riktas mot dessa individer i olika flyktingboenden. De som väljer att bo hos släktingar och vänner kan försätta sig i en ännu mer utsatt situation. Några specifika insatser för hbtq-flyktingar finns inte . För de som har posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) finns en uppenbar risk att situationen förvärras ytterligare och att det psykiska lidandet blir livslångt om de inte blir föremål för omedelbar behandling. Suicidrisken för de drabbade är hög och ökar med förvärrade symtom. En tidig behandling är således den bästa möjliga förebyggande åtgärden mot fortsatt förvärrad psykisk ohälsa, suicid och livslångt lidande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka specifika insatser görs för att säkerställa asylsökande hbtq-personers hälsosituation, särskilt de med posttraumatisk stressyndrom och de som upplever förtryck på asylboenden?
fr · H311426 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:426 Översynen om benämningen av Seyfo och andra historiska massövergrepp av (L) till Utrikesminister (S) genomför, mot bakgrund av regeringens svikna vallöfte att erkänna folkmordet Seyfo 1915, en översyn av hur regeringen ska benämna och förhålla sig till historiska massövergrepp. Utrikesministern lovade mig under en interpellationsdebatt att översynen skulle bli klar och presenteras . Jag vill mot bakgrund av att närmar sig sitt slut fråga utrikesminister : När kommer översynen om hur regeringen ska benämna och förhålla sig till Seyfo och andra historiska massövergrepp att presenteras?
fr · H311427 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:427 Osund konkurrens vid fördelning av tågläge av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) I en debattartikel publicerad i uttalar vd:n för sin frustration över att missgynnar MTR till förmån för . Företagets vd upplever inte att konkurrensen mellan bolagen sker på lika villkor. I debattartikeln tar vd:n för upp två konkreta exempel där han anser att missgynnar företaget till förmån för . Ett exempel handlar om att inte fördelar tåglägen på lika villkor, ett annat exempel handlar om att MTR Express inte kan utnyttja tågens största tillåtna hastighet eftersom inte uppdaterar sina baliser på raksträckorna. ”saknar en modell för att fördela spårkapacitet som ger konkurrens på lika villkor även i praktiken. Ett konkret exempel: Från affärsresenärer i har MTR Express fått önskemålet att ha en avgång som avgår och anländer före klockan nio på vardagsmorgnarna. MTR Express ansökte om detta till års tidtabell. Men önskemålet tillgodoseddes inte. Däremot beviljades SJ:s snabbtågstrafik avgångar både och 06.00. Göteborgare som vill vara i tvingas alltså välja SJ, eftersom inte fördelar tåglägena på lika villkor.” Min fråga till statsrådet är: Delar statsrådet uppfattning att missgynnar företaget till förmån för avseende fördelade tåglägen?
fr · H311428 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:428 ovilja att uppgradera baliser av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) I en debattartikel publicerad i uttalar vd:n för sin frustration över att missgynnar MTR till förmån för . Företagets vd upplever inte att konkurrensen mellan bolagen sker på lika villkor. I debattartikeln tar vd:n för upp två konkreta exempel där han anser att missgynnar företaget till förmån för . Ett exempel handlar om att inte fördelar tåglägen på lika villkor, ett annat exempel handlar om att MTR Express inte kan utnyttja tågens största tillåtna hastighet eftersom inte uppdaterar sina baliser på raksträckorna. ”MTR Express snabbtåg är talande exempel; de tillåts inte köra i /h på raksträckor där det är tekniskt möjligt – detta på grund av omoderna skrivningar i regelverket och att inte uppdaterat sina signalsystem. Även Regina-tåg, som används för resor bland annat mellan och , missgynnas på liknande sätt.” Min fråga till statsrådet är: Delar statsrådet uppfattning att missgynnar företaget genom att inte uppgradera och omprogrammera baliserna på raksträckorna så att MTR Express tåg kan utnyttja sin fulla potential avseende högsta tillåtna hastighet?