ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H31187 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:87 Skolans koppling till arbetslivet av (M) till Utbildningsminister (MP) Svensk skola och utbildning står inför stora utmaningar. I en alltmer snabbrörlig värld med stor tillgång till kunskap och höga krav på kompetens ställs allt högre krav på skolans förmåga att lära ut kunskaper och färdigheter. En viktig faktor för att göra det möjligt är att skolan befinner sig nära arbetsmarknaden. Kontakt med världen utanför skolan berikar skolan med kontakter för eleverna, en insyn för eleverna i hur arbetslivet ser ut och fungerar och en inblick för eleverna vilka alternativ för yrkeslivet som finns. En god kontakt mellan skola och arbetsliv för dessutom de två världarna närmare varandra, med möjlighet till insyn i vilken kompetens som finns och vilken kompetens som efterfrågas. Svensk skolas kontakt med yrkeslivet behöver fördjupas. Därför är det oroväckande att höra att flertalet kommuner nu stänger ned en viktig del av det arbetet, prao, för att man inte klarar av att möta krav på kontroll över arbetsplatsen. Prao är dock inte en garant för god kontakt med arbetslivet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga utbildningsminister hur han och regeringen tänker stärka skolans kontakt med arbetslivet.
fr · H31188 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:88 och karriärväxling av (M) till Statsrådet (S) () har utvecklats snabbt och står för en viktig funktion för kompetens- och karriärutveckling i det svenska utbildningssystemet. Den nuvarande regeringen har aviserat fortsatt stöd och även utbyggnad av YH-utbildningarna i . YH-utbildningarna har dock illa anpassats för att även gynna karriärväxling. Med en allt rörligare arbetsmarknad och ett längre arbetsliv ökar behovet av möjligheten för människor att byta bana även mitt i livet. YH-utbildningar kräver dock vad som kallas relevant arbetslivserfarenhet, vilket gör det svårt att nyttja YH-utbildningar för att byta karriär. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet hur hon ser på möjligheten att modifiera YH-systemet för att underlätta karriärväxling.
fr · H31189 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:89 Hemvärnets samarbete med nationalgarde av (FP) till Försvarsminister (S) Flera av grannländer samarbetar med nationalgarde inom ramen för deras State Partnership Program. samarbetar med nationalgardet i , med dito i , med , med och med . Samarbete är inte reserverat för Natomedlemmar. samarbetar med nationalgardet i delstaten och med dito i , med och med . Jag har följande fråga till försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna kan inleda ett samarbete med nationalgarde inom deras State Partnership Program?
fr · H31190 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:90 Turkiskt förtryck av kurder av (SD) till Utrikesminister (S) mottog jag ett svar från ministern efter att ha ställt en skriftlig fråga om kurdernas situation i . Av svaret att döma delar ministern min oro för prioriteringar i det de kallar krig mot terrorism samt de attacker som utförts mot det kurdiska partiet . Det är glädjande. Vad ministern dock inte alls berör är den diskriminering och det våld som kurder rent generellt utsätts för i . Civila kurder blir trakasserade, misshandlade och i vissa fall även mördade. Mer offentliga kurder drabbas likaså av regeringens strukturella kränkningar, och de blir i vissa fall fängslade. Det är tydligt att utrikesminister inte offentligt vill fördöma agerande. Jag skulle ändå vilja veta: Vad avser utrikesministern att vidta för konkreta åtgärder för att försöka förhindra förtrycket av civila kurder i och omkring ?
fr · H31191 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:91 Framväxten av tältläger av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) På flera platser i vårt land sker en utveckling med framväxten av kåkstäder och tältläger. uppmärksammades det att företaget parkering i togs i besittning utan tillstånd. I finns det ett tältläger där flera hundra EU-migranter bor. i staden har beslutat om avvisning, inte minst för att hantera sanitära olägenheter och hälsorisker för personerna som bor i detta tältläger. Men både och mark- och miljödomstolen har upphävt kommunens beslut med hänvisning till att det inte finns adressater och att det därmed enligt gällande bestämmelse inte går att avvisa personerna. Det är uppenbart att det finns ett behov av att ändra eller förtydliga lagen så att myndigheter har rätt och möjlighet att agera. Framväxten av tältläger ska motarbetas, och då krävs det att lagstiftningen hänger med. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att ändra eller förtydliga lagstiftningen med anledning av framväxten av tältläger?
fr · H31192 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:92 Konkurrens mellan offentlig och privat sektor av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Vi är många som delar uppfattningen att offentlig sektor är möjlig tack vare många fantastiska småföretagare. Det är därför djupt olyckligt när offentlig sektor går över gränsen och börjar konkurrera och tränga ut privatpersoner som försöker tjäna samhället och få ihop sitt levebröd. När skattepengar går till att göra sådant som privata företag kan utföra snedvrids dessutom konkurrensen, vilket kan resultera i arbetslöshet och bidragsberoende. Detta är skamligt. Jag önskar därför att arbetsmarknadsminister kan svara på vad hon och regeringen gör för att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet.
fr · H31193 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:93 De näringspolitiska aspekterna på området offentlig upphandling av (M) till Närings- och innovationsminister (S) kom den statliga utredningen och villkor enligt kollektivavtal. I utredningen lämnas förslag utifrån utstationeringsdirektivet som riskerar att få svenska företag med etablering i andra länder att optimera sin verksamhet från utlandet. I stället för att lämna in anbud här i vid offentliga upphandlingar kommer dessa företag att lämna in anbud från ett annat EU-land där de har sin verksamhet. snedvrids konkurrensen för de svenska företag som har sin verksamhet nationellt i , vilket är små och medelstora företag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: För närings- och innovationsminister fram de näringspolitiska aspekterna vad gäller svenskt företagande, tillväxt och konkurrenskraft i utredningen om upphandling?
fr · H31194 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:94 Hemtjänst utan biståndsbedömning av (FP) till Statsrådet (S) En ny undersökning visar att sju av tio socialchefer anser att uppdrag behöver begränsas. En sådan begränsning skulle kunna vara att ändra socialtjänstlagen så att årsrika personer kan få hemtjänst utan biståndsbedömning. Bakgrunden är de positiva erfarenheter som man gjort i där den som har fyllt och tycker att hen behöver hemtjänst kan vända sig direkt till utförare, och först om biståndsbehovet är stort eller om den årsrike är missnöjd kopplas kommunens biståndsbedömare in. Det har inte lett till ökade kostnader, och avlastas biståndsbedömarna den här uppgiften. Det är dock tveksamt om modellen är förenlig med socialtjänstlagen som föreskriver att bistånd endast får ges efter en individuell biståndsprövning. Alliansregeringen inledde därför ett arbete med att ändra socialtjänstlagen så att hemtjänst utan biståndsbedömning blir laglig. Min fråga är således: Avser statsrådet att fortsätta arbetet med att ändra socialtjänstlagen så att personer kan få hemtjänst utan biståndsbedömning?
fr · H31195 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:95 Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik av (M) till Finansminister (S) Rådet antog vid mötet en allmän inriktning om riktlinjer för EU:s sysselsättningspolitik. Regeringens förslag till svensk ståndpunkt, som också godkändes av , var att ställa sig bakom samma förslag. En av riktlinjerna fastslår följande: ”Jobbskapande bör stimuleras genom att göra det lättare att anställa och starta företag. Vidare uppmanas medlemsstaterna att genomföra skatteväxling från arbete för att stärka drivkrafterna för arbete, särskilt för dem som står längst från arbetsmarknaden.” Inriktningen är mycket positiv. Frågan är dock hur detta rimmar med regeringens politik. Att kraftigt öka beskattningen på näringsverksamhet gör det inte lättare att anställa och starta företag! Samma sak gäller frågan om arbetets drivkrafter där regeringen föreslår höjda skatter på arbete som man kraftigt höjer bidragen. På vilket sätt menar finansministern att de åtgärder som presenterats i vår- och budgetpropositionen gör det lättare att anställa och starta företag?
fr · H31196 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:96 Effekter av regeringens åtgärder för att öka bostadsbyggandet av (M) till Statsrådet (MP)
fr · H31197 · 2015-10-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:97 av (M) till Statsminister (S) När statsminister läste upp regeringsförklaringen förklarades att ett innovationsråd skulle inrättas. har det gått . Det vore därför intressant att se vad rådet har uträttat . Statsminister är ordförande i , som består av fem ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarvärlden. Förutom statsministern är finansministern, närings- och innovationsministern, klimat- och miljöministern samt ministern för högre utbildning och forskning medlemmar av rådet. är ett rådgivande organ. Rekommendationerna från rådets ledamöter kommer från enskilda personer och tas inte fram gemensamt i rådet. För att ska kunna följa arbetet med är det av största vikt att arbetet dokumenteras. Tyvärr har jag förstått att möten inte protokollförs, vilket försvårar för att granska och följa upp dess arbete. Det har framgått att träffas en gång per kvartal, och på varje möte kommer det att ske en uppföljning av tidigare möten som innehåller en rapportering kring vilka idéer och förslag som har tagits vidare i och i så fall vilka departement som har fått ansvar för frågorna. Frågor om innovation och entreprenörskap är oerhört centrala för att stärka konkurrenskraft och för att jobben i ska fortsätta växa fram. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsministern följande: Vilka idéer och förslag har tagits vidare i och vilka beslut har fattats av regeringen som ett resultat av ?
fr · H31198 · 2015-10-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:98 Hur ökningen av sjukskrivningar ska hejdas av (M) till Socialförsäkringsminister (S) presenterade regeringen ett åtgärdsprogram som ska hejda ökningen av antalet sjukskrivningar och de skenande kostnaderna. Det är mycket angeläget att göra det, inte minst med tanke på den enskilde individen. Det pågår dock redan ett sådant arbete. förre generaldirektör tog initiativet till , ett samarbete mellan privata och offentliga arbetsgivare, organisationer, myndigheter, universitet och det civila samhället. Man vill samarbeta över alla gränser, tänka nytt, överbrygga stuprör och fokusera på teoretiskt och praktiskt stöd i den konkreta implementeringen med inriktning på nyanländas situation, människor med funktionshinder samt genom förebyggande arbete för att förhindra/minska framtida sjukskrivningar. Det låter väl som om det är exakt det som måste göras. Inte att uppfinna hjulet på nytt… Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminster varför ministern och regeringen drar igång ett nytt åtgärdsprogram i stället för att bygga vidare på det som redan framgångsrikt är på gång i form av .
fr · H31199 · 2015-10-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:99 Hur många jobb regeringens politik skapar 2016 av (M) till Finansminister (S)
frs · H31210 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr Ju2015/06963/ Svar på fråga 2015/16:10 av (S) Lagen om ekonomiska föreningar har frågat mig när vi kan förvänta oss ett förslag till ny lag om ekonomiska föreningar från regeringen. Regeringen presenterade en lagrådsremiss med förslag till moderniseringar av lag om ekonomiska föreningar. Proposition kommer att beslutas . Genom att lagen moderniseras får kooperativa verksamheter bättre förutsättningar att utgöra ett alternativ i välfärden. Arbetet med förslag till ny lagstiftning har skett i nära dialog med kooperationen i . I och med regeringens kommande proposition är väsentliga delar av betänkande omhändertagna. De nya bestämmelserna, som avses träda i kraft , ger föreningarna bättre villkor på en rad områden, t.ex. när det gäller kapitalförsörjning och beslutsfattande. arbetar nu vidare med resterande delar, som bl.a. omfattar en redaktionell och systematisk omarbetning av bestämmelserna till en ny lag om ekonomiska föreningar.
frs · H312100 · 2015-10-13 00:00:00 — Dnr A2015/02591/A Svar på fråga 2015/16:100 av (M) Regeringens stöd för att traineejobb och extratjänster ger fler jobb har frågat finansministern vilka skälen till satsningar på tillfälliga jobb i offentlig sektor är. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En av regeringens viktigaste uppgifter är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. Det är en helt central uppgift att skapa förutsättningar för fler jobb och med kraft bekämpa arbetslösheten. En annan högt prioriterad uppgift för regeringen är att lösa den höga ungdomsarbetslösheten. Unga ska inte vara arbetslösa. Därför införde vi traineejobben . Traineejobb innebär en möjlighet för unga att kombinera arbete med en relevant yrkesutbildning inom sektorer där allt fler går i pension eller där det finns bristyrken. Detta kommer att stärka deras förutsättningar till varaktig anknytning till arbetsmarknaden. Att minska långtidsarbetslösheten är en annan av arbetsmarknadspolitikens viktigaste utmaningar. Till skillnad från den tidigare alliansregeringen anser regeringen att deltagarna i fas 3 ska erbjudas riktiga jobb med kollektivavtalsenlig lön och anställningsvillkor istället för sysselsättning som inte upplevs meningsfull. För långtidsarbetslösa har vi därför infört extratjänsterna, som träder i kraft . Jag delar inte bild av forskningsläget i fråga om subventionerade anställningar. Tvärtom menar jag att det finns ett starkt forskningsstöd för att subventionerade anställningar har positiva långsikta effekter för deltagarna när de riktas mot personer som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Det är bakgrunden till att vi infört de nya anställningsstöden för ungdomar och långtidsarbetslösa. Särskilt traineejobben menar vi kommer att öka möjligheten för unga att etablera sig på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas rekrytering av personer med rätt kompetens underlättas. Människors färdigheter och kompetens ska tas till vara. Att människor arbetar och försörjer sig möjliggör en bra välfärd, ett samhälle som håller ihop och ökad jämlikhet.
frs · H312101 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Fi2015/04706/E3 Svar på fråga 2015/16:101 av (M) Höjningen av bensinskatten i ett jämställdhetsperspektiv (M) har frågat jämställdhetsministern om effekter av höjningen av bensinskatten ur ett jämställdhetsperspektiv och om vad hon avser att göra för att mildra den negativa effekten av detta på kvinnors disponibla inkomster. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna fråga. Höjd energiskatt på bensin och dieselbränsle stärker bränslesnåla fordons konkurrenskraft och gör det mer attraktivt att samåka, cykla eller använda kollektivtrafik. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen satsningar på kollektivtrafik i landsbygd. Satsningen föreslås uppgå till 2016 och beräknas uppgå till 210–2017–2019. Regeringen föreslår även förbättrat underhåll av bil- och järnvägar. Då kvinnor använder kollektivtrafik i högre grad än män och män förbrukar mer drivmedel till följd av privatbilåkande då de både kör längre sträckor och använder bilar med högre genomsnittlig energiåtgång, så innebär justeringarna av drivmedelsbeskattningen en omfördelning från män till kvinnor. Därtill så gynnas såväl kvinnor som män av en bättre fungerande kollektivtrafik. Bättre infrastruktur är bra för alla, såväl för hushållen som för näringslivet. Mer bränslesnåla fordon medför bättre miljö både för nu levande och kommande generationer. Regeringens reformer har inneburit att den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män har stärkts. Det höjda underhållsstödet och den höjda barndelen i försörjningsstödet ökar inkomsten mer för kvinnor än för män eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen gynnar också kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Det förhöjda grundavdraget för pensionärer innebär en skattesänkning för både kvinnor och män.
frs · H312102 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04805/GV Svar på fråga 2015/16:102 av (M) Gymnasieelevers undervisningstid har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av Statens skolverks rapport om garanterad undervisningstid (rapport 422, 2015) och för att säkerställa att gymnasieelever får sin lagstadgade undervisningstid tillgodosedd. Garanterad undervisningstid är den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbjudas på ett nationellt program i gymnasieskolan. Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid, men det är inte närmare reglerat hur uppföljning ska ske. Av den förra regeringen fick i uppdrag att undersöka hur bestämmelserna om garanterad undervisningstid i gymnasieskolan efterlevs och hur undervisningstiden säkerställs i ett riksrepresentativt urval av gymnasieskolor. Uppdraget redovisades till i den rapport som nämner. I rapporten konstateras att nio av tio huvudmän och rektorer uppger att eleverna på samtliga nationella program får den undervisningstid som de enligt skollagen (2010:800) är garanterade. uppger var tionde lärare att inställda lektioner inte blir kompenserade. Många lärare vet inte heller om skolan dokumenterar ifall undervisning i deras kurser ställs in. Det finns således indikatorer på en diskrepans mellan den planerade undervisningstiden och den genomförda undervisningstiden och uppgifterna om huruvida eleverna får den undervisningstid som de har rätt till är osäkra. Att slutföra en gymnasieutbildning är viktigt, både för den enskilda individen och för den nationella kompetensförsörjningen. Jag har därför gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå åtgärderför att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). Av direktiven framgår att utredaren bl.a. ska se över bestämmelserna om stödåtgärder i gymnasieskolan och vid behov föreslå möjligheter till särskilda anpassningar av utbildningen i gymnasieskolan. Jag anser att det är ytterst angeläget att alla elever på ett nationellt program i gymnasieskolan ges förutsättningar att nå målen för utbildningen. Den garanterade undervisningstiden är en av flera faktorer som ska säkerställa utbildningens kvalitet. Jag menar att ger värdefull information om de utmaningar som kan finnas när det gäller att tillförsäkra elever på gymnasieskolans nationella program den undervisningstid de har rätt till. Rapporten utgör därmed ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet med att säkerställa gymnasieskolans kvalitet.
frs · H312103 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Fö2015/01315/MFI Svar på fråga 2015/16:103 av (M) Försvarsmaktens synlighet för framgångsrik rekrytering har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att det fortsatt ska finnas goda rekryteringsmöjligheter för Försvarsmakten. Försvarsmakten bedriver ett omfattande och ambitiöst arbete för att rekrytera anställd personal och andra frivilliga. Hur rekryteringsarbetet närmare bör bedrivas är ett ansvar för myndigheten. Detta innefattar också ansvaret att genomföra och utvärdera försöksverksamhet av olika slag t.ex. avseende informations- och rekryteringsverksamhet. Personalförsörjningen av det militära försvaret vilar på såväl frivillighet som på totalförsvarsplikt. Som regeringen anfört i propositionen Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) finns det betydande utmaningar och osäkerheter avseende möjligheterna att fullt ut bemanna krigsförbanden med anställd personal även efter försvarsinriktningsperioden. Av propositionen framgår vidare att regeringen lägger vikt vid att fortsatta ansträngningar görs för att såväl rekrytera som behålla personal av samtliga personalkategorier. Även om fortsatta satsningar genomförs för att såväl rekrytera som behålla kvinnor och män i samtliga personalkategorier bedömer dock regeringen att beroendet av icke anställd krigsplacerad totalförsvars-pliktig personal i vissa av krigsförbanden kommer att kvarstå. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att en särskild utredare ska föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret som även i fortsättningen huvudsakligen baseras på frivillighet, men där en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Som försvarsminister hoppas jag att utredningen kan lägga grunden för en långsiktig lösning som också kan omfattas av största möjliga politiska samsyn.
frs · H312104 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr M2015/03465/Ee Svar på fråga 2015/16:104 av (M) Kärnkraft och elintensiv industri har frågat närings- och innovationsministern vilka åt-gärder ministern avser vidta för att elintensiva basindustri fort-satt ska kunna vara konkurrenskraftig. Frågan har överlämnats till mig. Att både och E.ON aviserat en stängning av de äldsta reaktor-erna är inte oväntat. Marknadspriserna på el har varit låga och förväntas vara så . Prisnivån baseras på att det finns ett överskott på el på marknaden. Det naturliga i en sådan situation är att de produktionsenheter som har svårast att täcka sina kostnader – vilket oftast gäller de äldsta – tas bort från marknaden. Det är precis det som aviseras. Det anförs ibland att det är just höjningen av effektskatten som är droppen som fått bägaren att rinna över – och som gör vissa kärnkrafts-reaktorer olönsamma. Låt mig hänvisa till som bl.a. uttalat att det inte är höjningen av effektskatten per se som gör att vill stänga . Det är framförallt den sammantagna effekten av elpriser som halverats på grund av låga priser på kol, en låg efterfrågan på el och behov av investeringar för att öka säker-heten i kärnkraften som påverkar beslutet. Regeringen bedömde tidigt att denna situation skulle kunna uppstå och det var en av anledningarna till att vi har tillsatt en parlamentarisk för att kunna komma fram till långsiktiga spelregler som gör att vi får en trygg energiförsörjning framgent. Regeringen arbetar utöver på bred front med olika verktyg för att trygga elförsörjning och konkurrenskraft. Regeringen vill, bl.a. för att säkerställa att alla elkunder ska ha tillgång till el även när behovet är som störst, förlänga effektreserven till 2025. Regeringen har också föreslagit en ambitionshöjning i elcertifikat-systemet som ligger på bord.