ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311495 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:495 Brist på patologer inom cancervården av (M) till Statsrådet (S) Cancer är vår tids folksjukdom. registrerades fler än 60 000 cancerfall i . De vanligaste formerna av cancer är bröstcancer hos kvinnor och prostatacancer bland män. har den årliga ökningen av antalet cancerfall varit i genomsnitt för män och för kvinnor. Det innebär att det är ca 10 000 fler cancerfall hos män och omkring 8 000 fler fall hos kvinnor . leder ökad kunskap samt bättre och fler behandlingar till att fler lever med botad cancer. Cancervården är fortfarande i världstopp i , men väntetiderna inom cancervården är alarmerande. Väntetiderna är för långa, och patienter bollas runt, vilket kan skapa otrygghet och även leda till sämre behandlingsresultat. En granskning från bland annat visade att vårdplatser i cancervården för barn inte hade ökat . Det är brist på personal, och det är särskilt en akut brist på patologer, läkare som analyserar vävnadsprover. Bristen på patologer har lett till långa väntetider från remiss till behandling. Det är viktigt att ha fokus på kvalitet inom vården, och det är speciellt viktigt att ha en hög kvalitet inom cancervården. Bristen på patologer är därför särskilt alarmerande, då detta resulterar i långa väntetider. finns det för stora skillnader mellan sjukhus, landsting och regioner, vilket är oacceptabelt. Cancervården måste bli mer jämlik. Bostadsort ska inte avgöra vilken vård eller behandling som ges. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder, utöver den nationella cancerstrategin, avser regeringen och ansvarigt statsråd att vidta för att möta den akuta bristen på bland annat patologer inom cancervården?
fr · H311496 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:496 mellan och av (M) till Statsrådet (S) Järnvägssträckan mellan och har länge varit eftersatt. Det dåliga underhållet på sträckan har resulterat i urspårade tåg och nedsatt hastighet. Den stora förloraren på detta är industrin i . Utan säkra leveranser av råvaror kan inte industrin förse och världen med det så efterfrågade svenska stålet. Politiken har ett ansvar för att möjliggöra för tillväxt och välstånd i hela . Alliansregeringen anslog pengar för underhåll på delar av sträckan –. har dock meddelat att detta skjutits , trots att statsrådet aviserat att spårbyte på sträckan är angeläget. Statsrådet tycks dock inte vara av samma uppfattning längre, då hon senast inte kunde svara på varför underhåll av sträckan inte prioriterats av regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer underhåll av järnvägssträckan mellan och att prioriteras ?
fr · H311497 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:497 Skoterkörkortets giltighet i av (M) till Statsrådet (S) Under stora delar av året är snöskotern ett effektivt och populärt hjälp- och färdmedel i norra . Användandet av snöskotern begränsas dock av att det svenska skoterkörkortet inte är giltigt i , trots att det norska skoterkörkortet är giltigt i . Detta problem drabbar bland annat lokala företagare, vars näringar inte alltid tar hänsyn till landsgränser. Frågan om det svenska skoterkörkortets giltighet i är en viktig vardagsfråga för människorna som bor längs gränsen. Det är därför hög tid att regeringen tar kontakt med sina norska kollegor för att komma fram till en lösning på denna onödiga byråkratiska problematik. har jag uppmanat infrastrukturminister att ta tag i frågan, vilket hon då lovade att göra. Regeringen har dock inte levererat någon lösning ännu, trots att problemet bör kunna lösas relativt snabbt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Varför har regeringen inte löst frågan om att det svenska skoterkörkortet även ska vara giltigt i ?
fr · H311498 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:498 Risk för att trotsar utslag i internationella domstolar av (M) till Utrikesminister (S) president har undertecknat en lag som tillåter ryska domstolar att gå emot utslag i internationella domstolar för mänskliga rättigheter. Den nya lagen innebär bland annat att kan förkasta beslut från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (ECHR). ECHR har tidigare bland annat dömt att betala skadestånd till aktieägare i holdingbolaget på , som det krävt i kompensation för att den ryska staten tog över företaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkra möjligheterna för att såväl mänskliga rättigheter som ingångna affärsavtal ska kunna efterlevas i relationerna med .
fr · H311499 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:499 Stöd till landstingen med anledning av flyktingkrisen av (S) till Statsrådet (S) gör en historiskt stor insats när det gäller att ta emot flyktingar som flyr krig i sina hemländer. Som en följd av att många personer kommer till vårt land ökar också utmaningarna för våra välfärdssystem. Vissa sektorer, som , är extra ansträngda, men också hälso- och sjukvården påverkas. Flera landsting har redovisat ett ökat tryck inom delar av sin verksamhet som gör det svårt att genomföra all verksamhet man skulle vilja genomföra. Vi vet exempelvis att alltför få asylsökande erbjuds hälsoundersökningar. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att stödja hälso- och sjukvårdens arbete med anledning av flyktingsituationen?
fr · H311500 · 2015-12-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:500 Åldersgränser för gode män av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Flyktingströmmen vi ser är extraordinärt stor. En stor andel är ensamkommande barn. Ensamkommande flyktingbarn som anländer till är mycket utsatta. Barn kan lätt fara illa och utnyttjas i sitt svaga tillstånd. Kompetenta och erfarna gode män är därför mer behövliga . Det finns dessutom även brist på gode män i många kommuner och därför tvingas man vänta på förmyndare. Trots denna brist har till exempel Överförmyndarnämden i en policy som innebär att individer inte tillåts få några nya uppdrag. Individer är fullt kompetenta att åta sig uppdrag och mycket talar för att dessa typer av policyer utgör åldersdiskriminering. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Delar kultur- och demokratiministern min uppfattning om att det ur diskrimineringssynpunkt är problematiskt med övre åldersgränser för att t.ex. få åta sig uppdrag som gode män, och föranleder detta i så fall några generella åtgärder från ministerns sida?
fr · H311501 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:501 Svenskt bistånd till terrorism av (SD) till Statsrådet (MP) En av de organisationer som erhåller svenska biståndspengar genom Sida heter Islamic Relief. Islamic Relief är terroriststämplad av och anses av vissa vara en del av det islamistiska Muslimska . För inte så länge sedan framkom det likaså att en svensk biståndsarbetare åtalats för terroristbrott i . Samma person anklagas för att ha slussat biståndspengar direkt till al-Nusra (syriska ) och har tydliga kopplingar till att ha jobbat för just Islamic Relief. Muslimska är en islamistisk rörelse, vars anhängare i det främst finns inom en jihadistallians som på engelska kallas . I denna allians ingår bland annat just al-Nusra. Detta är bara ett exempel på hur svenska biståndspengar kan hamna i helt fel händer, varför jag skulle vilja ha svar från statsrådet på följande: Är det rimligt att svenska biståndspengar hamnar hos organisationer som Islamic Relief, och vad gör statsrådet för att förhindra att svenska skattemedel hamnar hos terrorister?
fr · H311502 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:502 Höjda energipriser av (M) till Statsrådet (S) Trots att svensk industri och de svenska hushållen är i stort behov av billig energi ämnar regeringen höja energipriset genom att höja effektskatten på kärnkraft. Höjningen riskerar att slå mot svenska jobb och straffbeskattar dessutom en klimatneutral energikälla. Effektskattehöjningen är inte bara missriktad vad gäller energislag. Den riskerar dessutom att slå extra hårt mot svensk industris konkurrenskraft. Tyvärr riskerar Socialdemokraterna den svenska konkurrenskraften och industriarbetarnas jobb för att blidka sin regeringspartner . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ser statsrådet på det faktum att höjningen av effektskatten riskerar att leda till höjda energipriser och därmed försämrar den svenska industrins konkurrenskraft?
fr · H311503 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:503 konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet ansvarar för landsbygden och säger sig vilja ”skapa jobb och tillväxt i hela landet”. Inställningen är visserligen lovvärd, men den krockar tyvärr med den politik som statsrådets regering representerar. Politiker skapar inga nya jobb, men vi kan skapa förutsättningar för att nya jobb ska växa fram i hela landet. Det går inte att föra en politik som inte tar hänsyn till de speciella levnads- och näringslivsförhållanden som råder i exempelvis . Med stora avstånd och mycket tung industri är konkurrenskraft oerhört beroende av billig energi och tillgängligt flyg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt stärker effektskattehöjningen på kärnkraft och en eventuell flygskatt konkurrenskraft?
fr · H311504 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:504 Dyrare flygresor av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att man tillsätter en särskild utredare för ett eventuellt införande av en nationell flygskatt. Tilltaget motiveras med att flyget ska bära sina egna klimatkostnader men att en flygskatt inte ska slå för hårt mot jobb, tillgänglighet och konkurrenskraft i hela landet. Tyvärr kommer båda dessa krav inte att kunna uppfyllas, då höjda kostnader för flygresor kommer att slå hårt mot de regioner i landet där avstånden är långa och människorna därför är extra beroende av flyget. Mellan och finns det möjlighet att åka tåg inom rimliga tidsramar, men ska man resa mellan exempelvis och är flyget det enda realistiska alternativet. En flygskatt kommer att slå direkt mot plånboken hos vanliga människor. Statsrådet har varit tveksam till införandet av flygskatten tidigare, men trots detta vill regeringen utvärdera frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka konsekvenser ser statsrådet att införandet av en eventuell flygskatt kan få för jobben, tillgängligheten och konkurrenskraften i hela ?
fr · H311505 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:505 Familjehemsplacering av ensamkommande barn av (M) till Statsrådet (S) En grupp som är särskilt akut att stödja just nu är de ensamkommande flyktingbarnen. Så många som 30 000 ensamkommande barn och unga förväntas komma till och sannolikt minst lika många . Det handlar om barn och ungdomar som har lämnat sin familj och sitt hemland och tvingats fly till ett land långt ifrån där de kommer. handlar det också om barn och ungdomar som vill studera och bygga en ny framtid i och vara med och bidra till samhället och skapa sig ett nytt liv. Därför behöver det generellt sett bli ännu bättre med placering i familjer för dem som kommer utan föräldrar, i stället för att barnen blir placerade inom institutioner. Familjer främjar integreringen i det svenska samhället och ger en större närhet och trygghet för barnet. Alla insatser som hjälper en ung människa att komma in i det svenska samhället är en investering för framtid. Men anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att de ensamkommande barnen ska få en trygg och snabb familjehemsplacering?
fr · H311506 · 2015-12-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:506 Höga andrahandshyror av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) kunde visa att det har blivit dyrare att bo i andra hand än att köpa en bostadsrätt. Om man räknar bort amorteringar, som är ett slags sparande, betalar andrahandshyresgästen dubbelt så mycket som den som äger en bostadsrätt. En etta i andrahand i kostar i genomsnitt . Sedan införandet av lagen om uthyrning av egen bostad 2013 går det att ta ut betydligt högre andrahandshyror . Dessutom kan hyresgästen inte längre begära återbetalning av överhyror i efterhand, vilket innebär att regelverket i praktiken saknar sanktionssystem. Läget är akut och många känner sig utnyttjade. Därför anser att lagen om uthyrning av egen bostad ska tas bort. Statsrådet (MP) har tidigare utlovat att skyndsamt se över reglerna för andrahandsuthyrning, men än så länge har inga åtgärder presenterats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med de höga andrahandshyrorna?
fr · H311507 · 2015-12-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:507 Svensk geoprocess av (KD) till Statsrådet (MP) Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden. Lantmäteriet är ansvarigt för den nationella geodetiska infrastrukturen som består av de nationella och över tiden hållbara referenssystemen i plan, höjd och tyngdkraft samt det nationella nätet av permanenta referensstationer för positionering. Med enhetliga geodata och referenssystem effektiviseras de olika samhällsbyggnadsprocesserna planarbete, bygglovshantering och fastighetsbildning. pågår ett omfattande arbete med att utarbeta enhetliga geodataspecifikationer, utveckla nya och förändrade samarbetsformer, stödja och påskynda kommunerna och övriga berörda myndigheter i deras införande av de enhetliga referenssystemen i höjd och plan. I ett regeringsbeslut anges att detta arbete - Svensk geoprocess - ska ha ordnat fastställda enhetliga nationella geodataspecifikationer samt bidragit till att alla landets kommuner ska ha infört de enhetliga referenssystemen. gör ansvariga myndigheter bedömningen att landets alla kommuner och landets alla berörda statliga myndigheter inte klarar av att införa de enhetliga referenssystemen till . Enhetliga geodataspecifikationer bidrar till effektivare handläggning av ärenden i plan-och plangenomförandeprocesserna och ökad rättssäkerhet. Dessa specifikationer medger en digital planprocess, möjliggör utveckling av smarta tjänster och appar med geodata samt ännu mer lättanvända kartprodukter och tjänster. Med harmoniserade och standardiserade geodata kommer öppna geodata att skapa mycket stora nyttor. För att åstadkomma en snabbare plan-och byggprocess är det nödvändigt att alla kommuner och myndigheter använder de enhetliga referenssystemen, att harmoniserade och standardiserade geodata finns och att öppna geodata tillhandahålls som kan användas i en helt digital planprocess. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att arbetet inom Svensk geoprocess påskyndas i syfte att skapa nödvändiga förutsättningar för en enhetlig och helt digital planprocess?
fr · H311508 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:508 Lönsamt byggande på mindre orter av (L) till Statsrådet (MP) Byggandet av flerfamiljshus har länge varit otillräckligt, och står landet inför en historisk befolkningstillväxt. I många mindre och medelstora orter som saknar storstädernas problem med marktillgång och långsamma planeringsprocesser har lönsamheten förbättrats även för byggande av hus med hyreslägenheter. De bostadsföretag som utnyttjar eller planerar att utnyttja dessa möjligheter upptäcker emellertid att de i praktiken förhindras att bygga, därför att de måste göra stora nedskrivningar även när nuvärdet av byggnadsobjekten är positivt. Ett exempel är Fruktlunden i , två centralt belägna sexvåningshus med 45 lägenheter som byggdes av det allmännyttiga företaget . har en befolkningstillväxt på , god arbetsmarknad med omfattande inpendling och ett mycket lågt vakanstal. De nya lägenheterna blev uthyrda. Efterkalkylen visar positivt resultat efter avskrivningar (utan nedskrivning) och finansiella kostnader (inklusive borgensavgifter) 2. Räntan på upptagna lån har kunnat bindas . Trots detta krävde revisorerna initialt att en nedskrivning skulle göras . Efter förhandlingar sänktes detta krav till (), vilket innebar att Karlskogahem tvingades redovisa förlust . Problemet är de nya redovisningsprinciper som infördes som tvingar företagen att ta upp nya investeringar till konservativt gjorda marknadsvärderingar i stället för till anskaffningsvärde. Resultatet är att ”nedskrivningar lägger en våt filt över byggandet” som rubriken löd på ett inlägg i Sabos tidskrift . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att göra det möjligt för bostadsföretag på mindre och medelstora orter att bygga lönsamma bostadsobjekt?
fr · H311509 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:509 Polisens metoder vid kartläggning av EU-migranter av (L) till Statsrådet (S) har genomfört en kartläggning i syfte att få en bild av EU-migranternas situation i , vilka brott de utsätts för, om de själva begår brott och om de utnyttjas av kriminella nätverk. Frågan om människohandel och eventuella kopplingar mellan EU-migranter och olika former av kriminalitet har varit ett hett ämne i den allmänna politiska debatten. Regeringen har återkommande uttalat att man inväntar polisens rapport, som presenterades , innan man gör en politisk genomlysning av frågan. Polisens underrättelseenhet har haft ansvar för att samla in materialet för bedömning och analys. uppmärksammar att polisen i sin kartläggning systematiskt har insamlat uppgifter om EU-migranternas namn, ålder, bostadsort, medborgarskap etcetera. Enligt uppgift ska även personerna ha fotograferats. fick Skånepolisen omfattande kritik för att ha fört register över romer, och redan har en rad kritiska frågor riktats mot hur polisen har samlat in underlag för denna rapport. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen känt till och godkänt metod för insamling av data om EU-migranter?
fr · H311510 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:510 Krav på palestinska val av (L) till Utrikesminister (S) är det de senaste palestinska valen, som ägde rum . De tre krav som den så kallade kvartetten (, , och FN) ställde på den palestinska regeringen efter valet var följande: 1) erkännande av staten , 2) avståndstagande från våld samt 3) följande av tidigare ingångna avtal. Den rödgröna regeringen erkände staten . Vi liberaler tyckte och tycker fortfarande att det fanns goda skäl att vänta med erkännandet. Problemet var delvis de interna palestinska förhållandena. Det finns i praktiken två styren som utövar kontroll: /palestinska myndigheten styr medan Hamas styr över . Stötestenen rörde inte önskan om att ska existera som demokratisk, livskraftig och självständig stat bredvid – det vill vi alla – utan om vägen dit. Liberalerna var dessutom bland de första partierna i som tog ställning för en tvåstatslösning. Men vi anser att det var fel att erkänna utan att först ställa tydliga krav på att samtliga av kvartettens villkor skulle vara uppfyllda samt likaså krav på demokratiska reformer, som exempelvis att invänta palestinska val. är det palestinierna fick rösta förra gången. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt har utrikesminister , sedan erkännandet av , verkat för att fria och demokratiska palestinska val ska genomföras?
fr · H311511 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:511 Statens kostnader för en eventuell sanering av gruvområdet i av (V) till Närings- och innovationsminister (S) försattes gruvbolaget i konkurs och gruvbrytningen i Tapuli upphörde. En vanligt framförd synpunkt är att konkursen orsakades av det fallande världsmarknadspriset på malm. Andra orsaker torde vara bristfälliga transportlösningar och allmänt dålig kostnadskontroll. har publicerat rapporten – Ekonomiska risker för staten. konstaterar bland annat att det finns för lite ekonomiska resurser avsatta till efterbehandling av gruvområdet i Tapuli (gruvan i ). Konsultbolaget har gjort en översiktlig bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av en avveckling av gruvdriften i . Deras analys landar i mycket stora belopp som stat och kommun kommer att förlora i form av uteblivna skatteintäkter. De pekar också på de enorma värden som blir kvar i urgrunden i form av malmkroppar som inte kommer att exploateras om utrustningen för gruvbrytning säljs och forslas bort. kommer det sannolikt någonstans i att sökas tillstånd för nya gruvbrytningar, vilket leder till nya tillståndsprövningar och nya konflikter i lokalsamhället. I finns ju en gruva som har gått igenom dessa tillstånd och processer; miljön och lokalbefolkningen har redan betalat sitt pris. Vi vet att världsmarknadspriset förr eller senare kommer att vända uppåt. Är det då inte bättre att ta till vara utrustningen och den gruva som de facto finns och som har stor ekonomisk potential i stället för att lägga ned allt och bekosta en återställning som kanske kommer att kosta så mycket 200–? Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister : Ser inte ministern att det finns bättre användning för statens engagemang än att fylla igen ett gruvhål, vilket skulle innebära att det aldrig mer kommer att öppnas en gruva i ?
fr · H311512 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:512 Nollutsläpp i svensk basindustri av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) basindustri står för en betydande del av den svenska varuexporten. Till detta räknas i allmänhet stålindustrin, gruvindustrin, skogsindustrin och den kemiska industrin. Något som är gemensamt för flera av dessa industrier är att de bidrar till klimatutsläpp i form av koldioxidutsläpp. Detta är dock bara ena sidan av myntet i en större förklaring. Svensk basindustri är, trots utsläpp, ett föredöme för flera andra länder eftersom utsläppen per producerad vara i är låga i internationella jämförelser. Det vill säga, även om utsläpp sker i så hade samma vara tillverkad utomlands gett upphov till betydligt större utsläpp. Regeringen har som uttalad målsättning att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Till detta kan man tillägga att det globala klimatavtalet från COP 21 stipulerar att världens länder ska minska sina utsläpp för att förhindra och minimera skador från klimatförändringarna. Detta föranleder frågor när det gäller svensk basindustri. Ska närma sig nollutsläpp finns olika vägar att ta. Det förefaller osannolikt att ska ge upp konkurrenskraft och exportmöjligheter genom att flytta industrin och utsläppen till andra länder, varför Carbon Capture and Storage (CCS) är en mer framkomlig väg för att nå nollutsläpp i den svenska basindustrin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Anser ministern och regeringen att CCS bör vara en komponent i arbete för att minska koldioxidutsläppen?
fr · H311513 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:513 Mäns psykiska ohälsa av (M) till Statsrådet (S) Enligt en ny rapport från är schizofreni den vanligaste diagnosen bland de personer som vårdas enligt lagen om rättspsykiatrisk vård. Av rapporten framkommer också att av dem som har vårdats på rättspsyk är män. Lägg till det den tidigare vetskapen om att män är överrepresenterade i självmordsstatistiken, och att många av de självmordsförsök som registreras sker i psykiatrisk eller somatisk slutenvård. Dessa åtskilda konstateranden ska man självklart tolka med försiktighet, men man kan konstatera att mäns psykiska hälsa är ett område som behöver belysas och prioriteras. har sedan proposition 2007/2008:110 ett niopunktsprogram för suicidprevention. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka insatser gör statsrådet och regeringen för att adressera problemen med mäns och pojkars psykiska ohälsa?