ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311154 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:154 Ett nordiskt elcertifikatssystem av (C) till Statsrådet (S) Det svensk-norska systemet för elcertifikat är unikt. Att ha ett marknadsbaserat stödsystem för förnybar energi som sträcker sig över nationsgränser är ovanligt i vår omvärld. är det naturligt att samarbeta ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, speciellt som våra länder är sammankopplade både fysiskt genom elnätet och marknadsmässigt i form av den gemensamma elbörsen . är fler länder medlemmar av än som finns med i elcertifikatssystemet. Enligt uppgifter undersöker hur deras framtida system för förnybar elproduktion ska utformas. Att bruka gemensamma system skapar samhällsnytta och minskar de samhällsekonomiska kostnaderna för åtgärderna. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Förs det några diskussioner med , eller andra länder anslutna till , om att ingå i ett framtida elcertifikatssystem, och hur går de diskussionerna i så fall?
fr · H311155 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:155 Brott mot areella näringsidkare av (KD) till Statsrådet (S) har medierna uppmärksammat problemet med tjuvjakt och tjuvslakt på renar. plågas renarna, exempelvis genom att köras över med snöskoter, innan de slaktas. I ett reportage kritiseras polisen för att man underlåtit att hålla förhör med en fastighetsägare trots tydliga spår till en fastighet. har flera lokaltidningar rapporterat om ökande problem med dieselstölder på olika håll i landet. Det är bönder, skogsägare och ägare till entreprenadmaskiner som fått sina fordon och i vissa fall farmartankar länsade på drivmedel. Även utrustning och ibland hela maskiner stjäls. Som näringsidkare i glesbygden är det ofta långt till närmaste polis. Även om ägaren skulle lyckas ta en brottsling på bar gärning vore det förenat med fara att ingripa. Det har hänt att renskötare misshandlats svårt då de försökt skydda sina renar. Som brottsling är risken för att åka fast mycket liten om man ger sig på att stjäla från renskötare, jordbrukare eller skogsägare. Den polisiära närvaron i den svenska gles- och landsbygden är mycket låg, i synnerhet i norra . Sedan antalet polisstationer ute i landet minskat kraftigt, vilket skedde , är det av än större vikt att polisen är synlig och upplevs som närvarande även i glesbygden. Vad tänker statsrådet göra för att stoppa den brottslighet som riktar sig mot areella näringsidkare, i synnerhet i norra och på landsbygden?
fr · H311156 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:156 Säkerheten vid landets asylboenden och flyktingmottagningar av (M) till Statsrådet (S) har det skett ett antal bränder i byggnader avsedda för nyanlända. Vid flera av bränderna misstänker polisen att de är anlagda. Över hela landet beräknas mer än tio förläggningar ha eldhärjats. I Polisregion uttrycker polisen att man ”jobbar dygnet runt” med bevakning runt asylboenden och förläggningar som man anser sig vara mycket ”hårt belastade”. Med tanke på de stora strömmar av flyktingar och asylsökande som kommer till – och som förväntas komma – är det av avgörande vikt att ordning och säkerhet i och omkring landets asylboenden och flyktingförläggningar kan upprätthållas. Inte minst är det viktigt när de tältläger regeringen beslutat om kommer i drift. Det är också av avgörande vikt att polisens resurser och förutsättningar för att kunna skydda boenden är adekvata. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur han ser på frågan om säkerheten i och omkring landets boenden för nyanlända samt om statsrådet bedömer att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas för att stärka säkerheten.
fr · H311157 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:157 Tillämpning och kontroll av tillfälliga uppehållstillstånd av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) har och våren presenterat ett antal nya förslag på det integrations- och migrationspolitiska området. Helt klart finns det behov av flera reformer, dels för att klara av ett bra mottagande, dels för att snabba på etableringen på arbetsmarknaden. En fråga som behöver ses över är den om personer som inte lämnar landet efter att deras tillfälliga uppehållstillstånd gått ut. Eftersom en person som vistats här med tillfälligt uppehållstillstånd kan erhålla ett fullständigt personnummer riskerar myndigheter som och att fortsätta att behandla personen som om det finns uppehållstillstånd trots att det har gått ut. Det finns fall där känner till personer som vistas i och driver företag, betalar skatt och arbetar som personen varit ett ärende hos gränspolisen. Andra fall kan handla om personer som har ett verkställbart utvisningsbeslut men som fått barnbidrag och bostadsbidrag från . Eftersom ovanstående påverkar och polisens möjligheter att verkställa avvisningar, men också bidrar till ett administrativt och kostsamt system, vill jag ställa följande fråga till ansvarig minister: Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta för att undvika att ärenden med tillfälliga uppehållstillstånd faller mellan stolarna och resulterar i att man inte kan verkställa utvisning?
fr · H311158 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:158 Antiterrorismarbetet i regleringsbrev av (FP) till Statsrådet (S) liberalerna uppmärksammade behovet av att skärpa lagen mot terrorism men också vikten av att säkerställa att god kapacitet finns att också utreda för att kunna lagföra fler personer som ägnar sig åt terrorism i eller utomlands. Ingen av de dryga 300 personer som Säkerhetspolisen känner till som rest till och för att stötta terroristorganisationen staten, och som rest tillbaka till , har ännu åtalats och dömts. har i interpellationsdebatter och senast i vår skuggbudget lagt mer resurser till , där vi vill underlätta myndighetens prioritering av arbetet mot terrorism och krigsbrott. Båda dessa specialenheter ligger under . Regeringen har meddelat att man inte kommer att tillföra mer resurser till för detta ändamål. Man säger också i ett svar vid frågestund att det inte går att styra hur myndigheten prioriterar, utan det är upp till myndigheten. Eftersom regeringen ger årliga uppdrag till i sitt regleringsbrev finns stora möjligheter att agera aktivt. finns några specialuppdrag för återrapportering, bland annat häktningstider men också finansiering av terrorism. Men långt ifrån alla terrorismärenden går att hänvisa till finansiering. anser att regleringsbrevet bättre borde motsvara de uttalanden och utspel som regeringen gjort i frågan om terrorism. Mot bakgrund av detta blir frågan till statsrådet : Kommer regeringen i regleringsbrevet att förtydliga uppdrag kring terrorism så att detta blir prioriterat för att öka möjligheten att fler kan lagföras?
fr · H311159 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:159 Nationell strategi för den kreativa sektorn av (M) till Närings- och innovationsminister (S) De kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter fler personer än vad exempelvis fordonsindustrin gör. Det handlar om alltifrån film, dataspel, media och musik till litteratur, marknadskommunikation etcetera. Det är dessutom framtidssektorer som spås växa ytterligare . En huvuduppgift för vår ekonomiska politik är att fortsätta stärka förutsättningarna för att nya jobb ska växa fram. Det är därför nu dags att ta nästa steg. Det har gått alliansregeringen tog fram en särskild handlingsplan för den kulturella och kreativa näringen. Det finns anledning att utvärdera hur implementeringen av handlingsplanen har fallit ut. Framför allt finns det anledning att skapa förutsättningar för att den kreativa sektorn ska kunna lyfta sig ytterligare en nivå, med fler företag och fler jobb som resultat. Det är många olika aktörer som kan skapa det fundament som behövs för att ska bli världens bästa land för kreativa näringar. För att alla aktörer ska dra åt samma håll borde regeringen ta fram en nationell strategi för den kreativa sektorn. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga närings- och innovationsministern om ministern och regeringen har planer på en sådan nationell strategi.
fr · H311160 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:160 Ekologiska grödor i av (M) till Statsrådet (S) Odlingen av ekologiska grönsaker i sker på olika sätt, men ett av de verktyg som används är att odla i odlingsbäddar. Då odlas grödorna i torvblandningar, som saknar kontakt med jorden på marken. Detta är kanske inte så konstigt, eftersom stora delar av har tjäle i marken under stora delar av året. ligger ett förslag hos Europeiska unionen om att förbjuda detta, och flera svenska Europaparlamentariker rapporterar att det i huvudsak handlar om retorik om att grödor ska ha kontakt med grundvattnet. Detta är för otänkbart, och alla försök att likrikta dessa villkor måste stoppas, eftersom vintrarna är väsensskilda på olika platser inom EU. Odlingsförutsättningarna i går inte att jämföra med de förutsättningar som finns i och . Förslaget har passerat jordbruksutskott, och ligger ansvaret hos medlemsländernas jordbruksministrar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Driver regeringen, genom statsrådet, en tydlig linje i Europeiska unionen om att detta förslag måste avslås?
fr · H311161 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:161 flygplats av (M) till Statsrådet (S) är en knutpunkt för hela som binder samman med övriga landet. Avgångar finns till bland annat , och – som komplement till inrikeståget. är också av särskild vikt för och , dit ingen tågtrafik finns. I partiledardebatten sa statsminister att man gällande skulle fråga sig följande: ”Skulle det finnas en vits med att fundera på att, i stället för att ha en halvliten flygplats på ena sidan stan och en halvstor på andra sidan stan, ha en stor flygplats som faktiskt blir en internationellt gångbar flygplats?” Detta föranleder vissa frågor. har återkommande tillkännagivit för regeringen att ingen majoritet finns för att lägga ned . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att regeringen ska följa tillkännagivanden angående ?
fr · H311162 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:162 Beredskapsjobb i skogsbruket av (M) till Statsrådet (S) Statsminister har givit besked om att nyanländas etablering ska underlättas genom beredskapsjobb i de gröna näringarna och i skogsbruket. Bland annat har ett pilotprojekt tillsammans med SLU, och Arbetsförmedlingen aviserats. För detta avsätts . minskar den anmälda avverkningsarealen. är minskningen jämfört med . På länsnivå minskade den anmälda avverkningsarealen i 10 av 21 län. Vid jämförelse mellan januari–och januari–har det anmälts mindre areal än . Detta uppger i ett pressmeddelande . Parallellt med att den anmälda avverkningsarealen minskar höjer regeringen skatterna på jobb och företagande. Hur jobben ska bli fler i allmänhet, och i skogsbruket i synnerhet, är otydligt. slår fast att regeringens föreslagna budgetproposition leder till mellan 15 000 och 20 000 färre jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet och regeringen för att möjliggöra fler arbetstillfällen inom skogsbruket, i när avverkningarna minskar och skatterna på jobb höjs kraftigt?
fr · H311163 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:163 Bosättning på rastplatser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt tidningsuppgifter håller våra rastplatser på att tas över av EU-migranter som bosätter sig på rastplatserna. Detta innebär att när yrkestrafiken ska hålla sina lagstadgade kör- och vilotider är detta omöjligt, då rastplatserna redan är fulla av bilar och personer som valt att bosatt sig på rastplatsen. Detta riskerar trafiksäkerheten på våra vägar och äventyrar möjligheterna för yrkestrafiken och övriga trafikanter att kunna stanna och hålla sina lagstadgade kör- och vilotider. En ökad permanent bosättning på rastplatserna gör också att flera rastplatser har blivit överbelastade och tvingats stängas ned för att städas. Även detta gör att tillgängligheten till rastplatser minskar för vägtrafikanterna. Detta är ett problem, och även om man sätter upp tavlor för tidsbegränsningar på hur länge man får stanna på rastplatsen måste detta också kontrolleras av polisen så att reglerna följs. Situationen på våra rastplatser börjar nu bli ohållbar, och rastplatserna måste kunna användas av yrkestrafiken och övriga trafikanter för rast och vila. Vad tänker justitie- och migrationsministern utifrån sitt ansvarsområde göra för att få bort det olagliga boendet på rastplatserna utmed våra vägar?
fr · H311164 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:164 Gränskontroller av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Flyktingströmmarna i är de största som vi har varit med om sedan . har upp till 2 000 flyktingar anlänt till , vilket skapar en stor press på kommuner och myndigheter. Att söka asyl är en mänsklig rättighet, och vi ska stå upp för den rättigheten. Den som bedöms vara i behov av asyl ska få det, som den som har fått avslag på sin asylansökan ska lämna landet. För att kunna hantera situationen på ett tillfredsställande sätt införde tillfälliga gränskontroller inom ramen för . har föreslagit att även ska göra detta, medan man från regeringens sida varken har sagt bu eller bä. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att mottagandet ska ske på ett tillfredsställande sätt?
fr · H311165 · 2015-10-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:165 Tullens förmåga att förhindra vapensmuggling av (M) till Finansminister (S) Enligt uppgifter från lokaltidningen i har som informell regel att inte stoppa bilar som har fler passagerare än det finns tillgängliga tulltjänstemän. Detta eftersom det kan uppstå farliga situationer samt att tjänstemännen inte är beväpnade. I och med det förenklas smugglingen av vapen och narkotika. Det är bra att värnar sin personals säkerhet, men jag tycker att det är beklämmande att det enda som krävs av en smugglare är att han eller hon tar med ett antal personer i bilen för att slippa bli stoppad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder planerar finansministern att vidta för att tulltjänstemän på ett säkert och effektivt sätt ska kunna utföra sitt arbete?
fr · H311166 · 2015-10-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:166 Onyktra förare av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i medierna åker det en rattonykter förare på och det finns fler onyktra förare i trafiken än det finns taxibilar. Om detta stämmer är läget mycket allvarligt och vittnar om att det behövs fler poliser ute på våra vägar. Andra skrämmande uppgifter är att rattfyllerister som blir ertappade och tagna, enligt uppgifter i medierna, släpps igen. Dessutom ger man brottseftergifter och det väcks inget åtal. Både medierna och yrkestrafiken ute på våra vägar påtalar ofta dessa problem med onyktra förare, olagliga transporter, för få trafikpoliser och för få kontroller. Trots dessa påpekanden sker det inga förbättringar. Situationen på våra vägar är allvarlig och att de som kör onyktert dessutom kan undvika att bli straffade och åtalade är helt oacceptabelt. Vi har lagar i vårt land som ska följas och vid brott ska det utgå straff och påföljd. Om inte polisen och åklagarna klarar sina uppgifter med dessa rattfylleribrott är detta mycket allvarligt. Vad avser statsrådet att göra för att få bort de onyktra förarna och att åklagarna verkligen ser till att åtala de brottsmisstänkta?
fr · H311167 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:167 Minskade skatteintäkter som följd av kraftigt höjd effektskatt på kärnkraft av (M) till Finansminister (S) Socialdemokraterna, och fattade beslut om att kraftigt höja effektskatten på kärnkraft, den så kallade kärnkraftsskatten. De tre partierna valde att höja kärnkraftsskatten trots att energimarknaden befinner sig i ett läge med historiskt låga elpriser och en bristande lönsamhet. har besked och beslut kommit från energiföretag om att fyra kärnkraftsreaktorer avvecklas . Företagen är tydliga med att besluten grundar sig i en kombination av låga elpriser och en hög kärnkraftsskatt. En förtida stängning av fyra reaktorer innebär enligt uppgift ett statsfinansiellt minus på . Dessa minskade skatteintäkter kan komma att falla inom statsbudgetens planeringshorisont. I samband med att skulle besluta om höjningen uttryckte energiministern att den kraftiga höjningen av kärnkraftsskatten handlade om att få in mer skattepengar till statskassan. Det kan nu konstateras att beslutet tvärtom kommer att resultera i ett mycket stort hål i statsfinanserna. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga finansministern: Vilken nettoeffekt bedömer finansministern att den kraftigt höjda effektskatten på kärnkraft har på de offentliga finanserna?
fr · H311169 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:169 Kreditgarantier till lantbruket av (M) till Statsrådet (S) De statliga kreditgarantierna var en hörnsten i regeringens arbete för att stävja mjölkkrisen. meddelade att dessa kreditgarantier inte kommer att träda i kraft efter hård kritik från bankerna. De som har avsatts i regeringens budgetproposition finns alltså tillgängliga för andra satsningar. Om landsbygdsministern menar allvar med sina uttalanden om att svenskt produktionsjordbruk är en framtidsindustri finns det rimligtvis andra satsningar att göra för dessa medel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga landsbygdsminister : Vilka satsningar på svenskt produktionsjordbruk är statsrådet redo att göra för de medel som har gjorts tillgängliga då de statliga kreditgarantierna aldrig har sjösatts?
fr · H311170 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:170 Könsbyte i tidig ålder och konsekvenserna för idrotten av (SD) till Statsrådet (S) Regeringspartierna har, i alla fall i SKL:s yttrande, intagit en tydlig ståndpunkt gällande könsbyte och vill sänka åldern till för könsbyte och juridiskt byte av kön, så att ungdomar ska få möjligheten att byta kön redan innan puberteten har passerats. Men hur ser man då på vilka konsekvenser det kan få inom andra områden, som till exempel idrotten? Enligt det förslag som SKL har tagit ställning till kommer en pojke, som har varit pojke och har fått en större och starkare skelettuppbyggnad på grund av de genetiska skillnaderna mellan man och kvinna, att tillåtas att byta kön juridiskt och sedan att få tävla inom flickornas division inom till exempel kampsport. Om personen väljer att enbart byta juridiskt kön, så behöver inte personen ha genomgått någon behandling alls och kommer trots det att betraktas som flicka rent juridiskt och därmed vara berättigad att tävla som ”flicka”. Man kan ifrågasätta om man verkligen har övervägt hur de andra flickornas föräldrar kommer att reagera när de ser att en nybliven flicka, som har varit pojke i nästan hela sitt liv och därigenom fått en betydlig större och starkare kropp, ska kämpa mot deras barn. Den fysiska fördelen av att ha varit pojke så länge är oneklig och kan få förödande konsekvenser för hälsan och välmående för de andra flickorna, ett faktum som inte kan förbises. Det är också i alla fall teoretiskt möjligt att personer byter juridiskt kön specifikt för att få fördel inom atletiska sporter, och därmed finns det en uppenbar risk att divisionerna, som är menade för flickor, kommer att bestå av före detta pojkar som har valt att byta kön juridiskt. För de borde, enligt reglerna, få spela i dessa ligor utan att diskrimineras. Har statsrådet tänkt på vilka konsekvenser könsbyte kan få inom idrotten, och vad planerar statsrådet att göra för att detta inte ska missbrukas?
fr · H311171 · 2015-10-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:171 55-plus och karenstid av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Många småföretagare arbetar långt mer än fyrtiotimmarsvecka. För många finns det inget annat alternativ om verksamheten ska kunna fungera. Detta gäller oavsett om det är en enskild firma, ett handelsbolag, aktie- eller ett kommanditbolag. Gällande regler om karens vid sjukskrivning gör att man kan välja både kortare eller längre karenstider. Många väljer den längre karenstiden av många skäl men framför allt för att det minskar sjukförsäkringsavgiften. Efter fyllda får man dock inte ändra sin karenstid till en kortare karens. Utöver åldern måste personen som driver eget företag uppge för dels vilka sjukdomar man har haft under , dels vilka sjukdomar man har varit hemma för . Skulle man ha haft samma sjukdom eller symtom efter att man har beviljats kortare karens, faller den längre karenstiden omgående ut. Min fråga till socialförsäkringsminister är: Avser socialförsäkringsministern att ta initiativ till en ändring av denna regel?
fr · H311172 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:172 Krisstöd till nytillkomna mjölkbönder av (KD) till Statsrådet (S) Det råder en djup kris i branschen och har beslutat om ett särskilt stöd till mjölkbönderna. Detta stöd baseras på referensperioden –. Det betyder att den som har startat eller utökat sin mjölkproduktion inte får ta del av pengarna. har antalet mjölkbönder i halverats. Bara har antalet mjölkgårdar minskat med en tredjedel. vet vi att försörjningstrygghet minskar och behöver öka om situationen i vår omvärld försämras. Vi vill också bevara det öppna, betade landskapet och premiera den svenska mjölkproduktionens kvalitet. Varje nytillkommen mjölkbonde borde mot bakgrund av detta hälsas med glädje och uppmuntras, liksom varje mjölkbonde som väljer att utöka sin verksamhet. Det är därför mycket olyckligt att mjölkbönder som har startat eller utökat sin verksamhet inte får ta del av stöd. Vad tänker statsrådet göra för att även mjölkbönder som har startat eller expanderat sin verksamhet ska få ta del av det särskilda stödet?
fr · H311173 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:173 Regeringens möjligheter att stoppa en försäljning av AB:s tyska brunkolsverksamhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) gör en översyn och omdaning av sin verksamhet. En del av detta är att meddelade att de tar ytterligare ett steg i arbetet med att sälja sin tyska brunkolsverksamhet. har olika uppfattningar i såväl sak som form förts fram av regeringens företrädare och partier. Regeringen har genom statsrådet i en kammardebatt i sagt att regeringen bedömer att en eventuell försäljning inte kräver godkännande, därtill att ska informeras liksom att bolaget ska agera affärsmässigt utifrån kraven i bolagets uppdrag. Under den återkommande och intensiva debatten om i allmänhet och det tyska brunkolet i synnerhet har det framförts åsikter om att regeringen inte har någon möjlighet att, om de skulle vilja, besluta att ska behålla det tyska brunkolet även om det skulle ske inom ramen för den affärsmässig driften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Kan regeringen, om den skulle bestämma sig för det, välja att styra genom direkt uppdrag eller på annat sätt så att behåller den tyska brunkolsverksamheten givet att bolagets drift sker på ett affärsmässigt sätt?
fr · H311174 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:174 Internationaliseringsstöd till företag inom den kreativa näringen av (M) till Närings- och innovationsminister (S) presenterade regeringen exportstrategi. Regeringen avser att sjösätta ett antal insatser för att svensk export ska kunna fortsätta växa. Under rubriken och tidigt internationaliserade företag kan man läsa: ”Bland annat kan stöd med e-handel, betalningar, rekrytering av personal med unika kompetenser, finansiering, internationella nätverk eller samverkan med myndigheter behövas.” Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka konkreta åtgärder eller insatser avser ministern att vidta för dessa företag och när kan de komma kreativa företag till del?