ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211535 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:535 Avskaffande av fas 3 av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har aviserat att man vill avveckla fas 3. Regeringen föreslår, som senast i vårpropositionen, att det ska införas extratjänster inom vissa delar av välfärden. Dock finns signaler från Arbetsförmedlingen om att man vill behålla sysselsättningsfasen. I ett tidigare internt dokument står att man vill ha kvar vissa fas 3-platser för dem som ”står mycket långt från arbetsmarknaden och varken kommer att vara aktuella för extratjänster i välfärden eller kunna tillgodogöra sig utbildning”. Till säger att det kan finnas människor som behöver den här typen av stöd. Även om man avvecklar sysselsättningsfasen ska den finnas den kvar som ett komplement. Det som också är en risk är att flera riskerar att hamna i kläm. De extratjänster som har planerats når knappast upp till de över 35 000 som befinner sig inom sysselsättningsfasen. Risken är således att många riskerar att hamna i kläm. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser arbetsmarknadsministern på de eventuella risker som kan uppstå med att långtidsarbetslösa kan hamna i kläm när regeringen fasar ut sysselsättningsfasen till förmån för ett ytterst litet antal extratjänster?
fr · H211536 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:536 Ömsesidig prövning av växtskyddsmedel av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) På Kemikalieinspektionen är långa handläggningstider ett problem som funnits . har detta blivit extra tydligt, då ett flertal företag och organisationer anmält Kemikalieinspektionen till Justitiekanslern. Det handlar främst om anmälningar som gäller hur det tar att pröva och godkänna nya bekämpningsmedel, bland annat för trädgårdsprodukter. Kemikalieinspektionen har i en egen prognos pekat på att de kommer vara i fas med godkännanden . Det är därför inte förvånande att kritik kommit in i ökande takt. LRF, , Statskontoret och JO är några aktörer som lyft problemen – bland annat vad gäller ofullständiga rutiner. har med höga krav på djur- och växtskydd en särställning i . Detta har en tydlig påverkan på konkurrenskraft och lönsamhet hos verksamheter i som odlar växter och föder upp djur. Kemikalieinspektionens långa handläggningstider försvårar våra svenska lantbrukares redan hårt utsatta konkurrenssituation ytterligare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Är ministern och regeringen redo att se över regelverket och verka för att införa ömsesidig prövning av nya växtskyddsmedel i samarbete med andra EU-länder?
fr · H211537 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:537 Skatt på ny teknik av (M) till Finansminister (S) lämnade över sitt betänkande till regeringen. Utredningen föreslår att två nya punktskatter införs på en stor mängd konsumentvaror, från spisar och kylskåp till datorer, läsplattor och routrar. Ekonomiska styrmedel spelar en viktig roll för att styra produktion bort från miljö- och hälsofarliga kemikalier. är det viktigt att skatter inte slår undan benen för jobb, tillväxt och innovation eller är för krångliga i sin utformning så att den administrativa bördan blir för tung. Det föreslår är en skatt baserad på den elektroniska varans vikt, något som skulle göra en genomsnittlig dator dyrare. Lägg därtill att förslaget omfattar flera andra tekniska apparater. Utredningen föreslår också möjlighet till avdrag på skatten under vissa förutsättningar, vilket riskerar att göra systemet krångligt och svårtillämpat. Utredningens förslag riskerar att få låg miljönytta och i stället bidra till att finansiera regeringens utbyggnad av bidrag och åtgärder samt öka den administrativa bördan för företagen. Dessutom kan effekterna av grön skatteväxling gå om intet, eftersom regeringen aviserar höjda skatter både på jobb och på grön teknik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Kommer ministern och regeringen att gå vidare med de förslag som finns i betänkande, och hur ska man i så fall säkerställa att detta inte enbart blir en skatt på ny teknik och innovation?
fr · H211538 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:538 Kemikalieinspektionens handläggningstider av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) På Kemikalieinspektionen är långa handläggningstider ett problem som funnits . har detta blivit extra tydligt, då ett flertal företag och organisationer anmält Kemikalieinspektionen till Justitiekanslern. Det handlar främst om anmälningar som gäller hur det tar att pröva och godkänna nya bekämpningsmedel, bland annat för trädgårdsprodukter. Kemikalieinspektionen har i en egen prognos pekat på att de kommer vara i fas med godkännanden . Det är därför inte förvånande att kritik kommit in i ökande takt. LRF, , Statskontoret och JO är några aktörer som lyft problemen – bland annat vad gäller ofullständiga rutiner. har med höga krav på djur- och växtskydd en särställning i . Detta har en tydlig påverkan på konkurrenskraft och lönsamhet hos verksamheter i som odlar växter och föder upp djur. Kemikalieinspektionens långa handläggningstider försvårar våra svenska lantbrukares redan hårt utsatta konkurrenssituation ytterligare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Vilka insatser gör ministern och regeringen för att korta Kemikalieinspektionens handläggningstider och påskynda godkännandet av nya växtskyddsprodukter och därmed undvika att svenska lantbrukares konkurrenssituation blir än mer utsatt?
fr · H211539 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:539 Ändrad ersättning vid SJ:s förseningar av (V) till Statsrådet (S) Tågförseningarna i är av olika skäl omfattande. Många resenärer tvingas till en vardag med stor osäkerhet och stress på grund av bristande tillförlitlighet i vårt tågsystem. Förseningsstatistiken för persontrafiken visar att punktligheten försämrades något jämfört med . SJ har ändrat sin restidsgaranti, vilket innebär att en resenär som tidigare fick ersättning för hela biljettsumman vid försening i vissa fall bara får 25 procents ersättning. Samma nivåer för ersättning gäller oavsett vem som orsakat förseningen. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att ta några initiativ för att stärka SJ-resenärernas rätt till ekonomisk kompensation vid tågförseningar?
fr · H211540 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:540 Bredbandsstöd av (V) till Statsrådet (MP) har ett ambitiöst bredbandsmål om att av alla hushåll ska ha en täckning på . Under föregående programperiod i landsbygdsprogrammet kunde man på landsbygden söka stöd per hushåll för bredbandsanslutning. Stödet gavs till områden med tätort med upp till 3 000 invånare. När det nya landsbygdsprogrammet förhandlades med EU ansåg EU att ur ett EU-perspektiv låg väldigt bra till avseende utvecklingen av bredbandsutbyggnad och därför inte behövde stöd. Efter förhandlingar gick EU med på bredbandsstöd även för innevarande programperiod, men krävde en ändring från tätorter med maximalt 3 000 invånare ned till tätorter med maximalt 200 invånare. Problemet med den nya definitionen är att många områden faller utanför definitionen. Ett antal byar med mindre än 200 invånare ligger inte på ett pärlband, enkelt att ansluta i de flesta delar av . I stället är de mindre tätorterna med upp till 3 000 invånare en förutsättning för att jämna ut kostnader och därmed göra bredbandsutbyggnader ekonomiskt gångbara. Ovanstående ändring har skapat en mycket oroande stämning. Flera föreningar säger uttryckligen att de nu överväger att avbryta sitt arbete. Regeringen satsar 3,25 miljarder i landsbygdsprogrammet för att stödja utbyggnaden av bredband i områden som inte är intressanta för marknadens aktörer. PTS rapporterar emellertid att dessa medel redan är intecknade av de 300 ansökningarna som finns inne. gör bedömningen att snarare 40 miljarder behövs för att nå regeringens bredbandsmål. Det är inte rimligt att tro att marknaden och kommunerna kommer att skjuta till hela den summan. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att alla på landsbygden ska kunna ta del av statliga medel för bredbandsutbyggnad?
fr · H211541 · 2015-05-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:541 Industrikanslern av (M) till Statsminister (S) 400 000 personer står utan jobb, och regeringen har fortfarande inte presenterat några trovärdiga förslag om hur jobben ska bli fler. I vårpropositionen föreslås skattehöjningar på jobb och företagande som är 40 gånger större än satsningarna på näringspolitik. Ett av förslagen som regeringen brukar lyfta fram är en industrikansler, som statsministern i valrörelsen lovade att tillsätta . Till Dagens Arbete sa statsministern: ”Det kommer inte att dröja länge innan vi utser en kansler. Hon eller han ska leda det dagliga arbetet med innovation å regeringens vägnar. Precis vilket mandat personen ska få har vi inte riktigt bestämt .” Förslaget om en industrikansler har mött stark kritik från näringslivet, som i stället efterfrågar ett bättre företagsklimat. verkar det också oklart om det blir någon industrikansler. I öppnar , som arbetar för statsministern och är innovationsrådets huvudsekreterare, för andra lösningar än en industrikansler. ”Det viktiga är funktionen”, enligt Birksten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsministern: Avser statsministern att tillsätta en industrikansler ?
fr · H211542 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:542 Säkrare vägar för mc-åkare av (M) till Statsrådet (S) utför man olika prov på bland annat VTI för att skapa säkrare vägar och bättre vägräcken och vajerräcken. Men testerna på hur ett vajerräcke kan utformas för att även skydda vid en olycka som mc-åkare är starkt begränsade. Att som motorcyklist, vid en olycka, åka in i ett felaktigt utformat vägräcke kan vara mycket förödande. Min fråga blir då till statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att få fram fler tester på bättre vägräcken och vajerräcken för mc-åkare?
fr · H211543 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:543 EU:s insats för att motverka rysk påverkan och propaganda i medierna av (M) till Utrikesminister (S) ställde jag en skriftlig fråga ( 2014/15:490) till utrikesminister om europeiskt samarbete mot påverkansoperationer i medierna. I ett fläckvis informativt svar (Svar på skriftlig fråga 2014/15:490 ”Europeiskt samarbete mot påverkansoperationer i medierna”) meddelar regeringen att den stöder fri journalistik och oberoende massmedier. Regeringen meddelar också att den noggrant följer en studie av ryskspråkiga medieinitiativ - och eventuellt ”är redo att ta ställning till ytterligare stöd” när den är klar. Dessutom meddelar regeringen att den är aktiv inom ramen för . Att regeringen bland annat följer studier, är aktiv inom organisationer som vi är del av och stöder slutsatserna från är det minsta vi kan förvänta oss. Det kommer att krävas breda insatser av många aktörer för att kunna stärka EU i det pågående informationskriget. Men frågan till utrikesministern kvarstår: Är insatsen från EU:s utrikestjänst som beskrivs i skriftlig fråga 490 något som ministern och den har en politisk vilja att prioritera och delta aktivt i och därför avsätta medel till?
fr · H211544 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:544 Kampanjen om en oberoende röst av (M) till Utrikesminister (S) Vi har en bred uppslutning i riksdag för att ska fortsätta sin kandidatur till - även om vi bytt politisk ledning. Den nuvarande politiska ledningen på har beslutat om de olika budskapen och den visuella identiteten som skapar det nya kampanjmaterialet till kampanjen för en plats i : Global commitment, Independent voice - for the 2017-2018. Möjligen har regeringen backat från budskapet om att ska vara ”en oberoende röst”. Särskilt med tanke på att är medlem och ska vara aktivt i EU. Det enda parti utanför regeringsunderlaget som stöttat den delen av kampanjen i medierna är . Det är oklart hur denna förändring i kampanjen kommunicerats. Den gamla logotypen används till exempel fortfarande av tjänstemän på UD i olika sammanhang. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern om budskapet ”independent voice” är en del av kampanjen eller inte.
fr · H211545 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:545 Polisens uttalande om organiserat tiggeri av (FP) till Statsrådet (S) har debatten om tiggande EU-migranter varit i fokus. måste i första hand agera inom EU och bilateralt gentemot och för att förbättra villkoren för romerna och de fattigaste invånarna i landet. Många av dessa reser i omgångar till andra europeiska länder som för att insamla pengar. Debatten om så kallat organiserat tiggeri är igång. Det är viktigt för och regeringen att vi får korrekt underlag för att agera om exempelvis lagstiftningen mot de kriminella inslagen är otillräcklig. Men dagens lagstiftning är tydlig i synen på människohandel och tvångsarbete. I och med att polisen i - som till skillnad från företrädarna vid polisen i , och - hävdar att det förekommer organiserat tiggeri är det angeläget att efterhöra regeringens syn på denna fråga då motstridiga uppgifter förekommer. Huruvida det förekommer inslag av kriminalitet är fortfarande oklart. Om det förekommer kriminalitet förutsätter jag att polisen använder det regelverk som finns. Det är av stor vikt att också ta del av vilken bild regeringen har när frågan diskuteras. Mot bakgrund av debatten om tiggeri vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen gjort ställningstagandet att polisen saknar mandat att agera mot eventuella kriminella inslag?
fr · H211546 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:546 Fria innovatörers situation av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Många fria innovatörer har svårigheter att få finansiering för sina nya idéer. Dessa innovatörer kommer ofta med en lösning på ett problem som de vill lösa på sitt företag eller arbetsplats etcetera. De har ofta en marknadsnära lösning på ett problem men känner sig motarbetade av nuvarande system för att kunna utveckla och få finansieringshjälp för denna nya produkt eller lösning. prioriterar i stället nuvarande system de innovatörer som kommer från forskning eller studentarbete. Vad vill ministern göra för att ytterligare stärka möjligheterna för de fria innovatörerna att få hjälp att utveckla sina idéer och produkter?
fr · H211547 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:547 Reduceringen av antalet högskoleplatser vid av (S) till Statsrådet (S) har på grund av det svåra läget på arbetsmarknaden i närregionen haft ett utökat antal utbildningsplatser. Dessa platser var tillfälliga och tidsbegränsade och upphör . Regionen präglas dock fortfarande av hög arbetslöshet men också av omfattande rekryteringsbehov i näringsliv och offentlig verksamhet. Utbildning kan inte ses som en konjunkturregulator. Även om det i en krissituation är viktigt att snabbt säkra utbildning och möjlighet till omställning för dem som blir arbetslösa, måste det finnas en långsiktighet i utbildningssystemet. Den långsiktigheten saknades tyvärr i den borgerliga regeringens förslag. Den rödgröna regeringen har varit tydlig med att det totala antalet platser inom högskolesektorn ska utökas och av de nya platserna får 350. Trots detta innebär borttagningen av de tillfälliga platserna en minskning av utbildningsutbudet av högre utbildning i . Särskilt bekymmersamt är det att ingenjörsutbildningarna riskerar att behöva minskas kraftigt. är en industriregion och är ett viktigt nav för industriell tillverkning, utveckling och utbildning i . Att då inte ha tillräckligt många ”närproducerade” ingenjörer riskerar att leda till att företag får svårare att rekrytera personal. I förlängningen riskerar vi dels kompetensbrist inom samhällskritiska funktioner, dels att utveckling och produktion inom vissa branscher flyttar dit kompetensen finns. Vid utbildas även ingenjörer inom bland annat lantmäteriteknik och elkraftteknik, där det finns en stark nationell efterfrågan. Vi vet att studenter under sin studietid etablerar sig på studieorten - inget fel i det - men det gör också att vi måste se till att högskolor i alla delar av landet har möjlighet att utbilda de personalkategorier som är nödvändiga dels för att kunna upprätthålla samhällsservice, såsom sjuksköterskor och lärare, och dels de som kan vara med och driva regional näringslivsutveckling. Därför vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att mildra de effekter som reduceringen av antalet högskoleplatser vid innebär?
fr · H211548 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:548 Penningtvätt av (S) till Statsrådet (MP) Enligt tvättas kriminellas pengar motsvarande rena i det svenska banksystemet . Pengar som kan härröra från exempelvis knarkhandel eller prostitution och pengar för att finansiera terrorism. Att svenska banker på detta sätt hjälper den grova organiserade brottsligheten att göra deras pengar legala strider mot svensk lagstiftning. Nordea har struntat i penningtvättslagstiftningen och får nu betala en straffavgift på . har möjlighet att dra in en banks bankoktroj om en bank inte följer eller grovt åsidosätter gällande lagstiftning. Enligt min mening borde detta givetvis göras när en bank inte följer gällande lag vad gäller penningtvätt. Uppenbarligen är lagstiftningen inte tillräckligt tydlig så att kan vidta denna åtgärd när en bank struntar i penningtvättslagstiftningen. Jag anser att regeringen bör agera för att tydliggöra för , genom lag eller på annat sätt, att en förutsättning för en bank att bedriva verksamhet i är att man följer gällande lagar och om så inte sker ska tillståndet dras in. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att agera?
fr · H211549 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:549 Behov av förändrat regelverk av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) mördades den svenska medborgaren under ett besök i . Mordet skedde vid ett angrepp mot svenska vänsterpartister som besökte landet för ett biståndsprojekt. Mordet har polisanmälts och utreds av såväl somalisk polis som svensk åklagare. Abdirahim var gift i och hans hustru väntade barn, en son som lever i med sin mor. Sonen borde ha möjlighet att få svenskt medborgarskap som sin far. Men vill inte godkänna faderskapet. vill inte heller godkänna äktenskapet mellan båda föräldrarna eftersom de gifte sig i . Somaliska handlingar godkänns ofta inte av svenska myndigheter. Man vill inte heller ta tester för att på så sätt kunna bevisa att Abdirahim är fadern till barnet, vilket den mördades familj gärna medverkar till. Anledningen är att "pappan inte meddelat och att han fått barn". Detta är omöjligt med tanke på att Abdirahim inte lever och var mördad när barnet föddes. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: På vilket sett är regeringen och ministern beredd att förändra gällande regelverk så att situationer som dessa inte ska kunna uppstå och så att Abdirahims son ska få rätt till svenskt medborgarskap?
fr · H211550 · 2015-05-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:550 Ökad transparens av regeringens återrapportering till angående av (M) till Statsminister (S) släppte sin rapport – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen (RIR 2015:6) Vid granskning av om har utformat och regeringen styrt mot ändamålsenliga miljörelaterade hållbarhetsmål, om planerar och genomför åtgärder samt huruvida regeringen styr mot att dessa uppdrag och hållbarhetsmål följs lämnade vissa rekommendationer till regeringen. En av dessa är att ”regeringen i sin rapportering till bör bli mer transparent, utförligare och kvalitativ i redovisningen av strategier och utveckling för att ska kunna bedöma om bolaget är ett konkurrenskraftigt och ledande företag i energiomställningen och därigenom bidra till att EU:s klimat- och energimål uppnås". Vidare bedömer ”att regeringens nuvarande återrapportering inte behandlar bolagets utveckling, strategier och bidrag till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050 i tillräcklig omfattning så att ska kunna bedöma hur väl bolaget uppfyller sitt samlade uppdrag i bolagsordningen och därigenom bidrar till EU:s mål”. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsministern vilka åtgärder han har vidtagit för att regeringens återrapportering till angående ska förbättras i enlighet med rekommendationer.
fr · H211551 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:551 Öresundssamarbete av (M) till Statsrådet (S) Uppmärksamhet har statsrådet väckt med uttalandet: ”invånare borde älska mer och engagera sig mer i vad som händer i huvudstad.” Visst mod får ministern ändå sägas uppvisa då detta hävdats inför medierna då hon varit på besök i . är det något omvänt som kan uppfattas i : att det finns ett bristande intresse och engagemang för de speciella utmaningar och möjligheter som finns i med det viktiga utbytet mellan och . befinner sig ju i en huvudstadsregion. Det gör att myndigheter och beslutsfattare i lättare än kollegor i kan förstå vilka villkor och möjligheter som präglar . I är relationen med mer en UD-fråga eller något för den nordiska samordningsministern medan det för boende i handlar om praktiska vardagsrealiteter. Så frågan är inte hur invånare bättre borde älska utan hur det kan gå att få en växande insikt på departement och myndigheter i för att Öresundssamarbete handlar om att utveckla en region med delad bostads- och arbetsmarknad samt utbildning, forskning, kultur och handel på båda sidor. I grunden har länder stor nytta av varandra. Olika näringsstrukturer och konjunkturer i kombination med en integrerad arbetsmarknad gör exempelvis att svängningar lättare kan pareras. Att det finns framgångsrika regioner är bra för helheten även om den svenska huvudstaden råkar befinna sig från . Min fråga till statsrådet är följande: Utöver statsrådets rekommendation om att invånare borde älska mer, vad kan konkret göras för att få en växande insikt om att Öresundssamarbete handlar om att utveckla en region?