ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311196 · 2015-10-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:196 Biståndsbudgeten av (M) till Statsrådet (MP) Inom /Dac har det länge pågått en debatt om den del av biståndsmedlen som verkligen når mottagarländerna. introducerades begreppet CPA, ”country programmable aid”. Mer information om detta finns här: Detta delbegrepp kan användas för att öka ansvarsutkrävandet jämfört med vad givarländer utfäst. Möjligen kan arbete med detta också öka förutsägbarheten i biståndet. Det är verkligen inte ett perfekt begrepp men indikerar ändå något om biståndets struktur från de olika länderna. Enligt ligger andel av biståndet som klassas som CPA på . Som jämförelse kan nämnas att har , har , har , har , har och EU:s institutioner ligger på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att CPA är ett relevant mått att arbeta med och kommer andelen CPA i den svenska biståndsbudgeten att öka eller minska framöver?
fr · H311197 · 2015-10-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:197 Tillfälliga gränskontroller av (M) till Statsminister (S) Under 67:e session på har mycket politiskt fokus riktats mot de gemensamma utmaningarna i form av de flyktingströmmar som når . Statsminister uppehöll sig själv huvudsakligen kring detta i sitt anförande under toppmötet vid vilket övriga regeringschefer deltog. En återkommande frågeställning från företrädare för grannländer är hur vi säkrar och utövar kontroll över våra gränser. Förslaget om tillfälliga gränskontroller, vilket regeringen har möjlighet att själv fatta beslut om, har framförts från olika håll. Jag önskar därför ställa följande fråga till statsminister : Överväger regeringen att fatta beslut om tillfälliga gränskontroller för att därmed både säkra vilka personer som är på väg in i men också som en tydlig markering mot resten av ?
fr · H311198 · 2015-10-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:198 Övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) mottog utredningen och registerpant (SOU 2015:18). I utredningen föreslår man bland annat en övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen. gör i sitt remissvar bedömningen att en övergång till avtalsprincipen kommer att leda till en ökning av antalet skentransaktioner – företrädesvis mellan enskilda personer. Vad avser ekonomiska konsekvenser befarar att antalet mål där utmätning kan ske trots tredjemans invändning kommer att minska och att borgenärskollektivet, inklusive staten, därmed kommer att gå miste om betalningar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern, i ljuset av de invändningar som gjorts om ökad risk för skentransaktioner, på en övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen?
fr · H311199 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:199 Den inre gränskontrollens träffsäkerhet av (FP) till Statsrådet (S) Den rådande flyktingkrisen har fört upp frågan om tillfälligt införande av yttre gränskontroller på dagordningen. För att underlätta myndigheternas möjlighet att verkställa avvisningar av personer som inte har giltiga vistelsedokument, eller som inte beviljats uppehållstillstånd av , har regeringen sagt att man i stället avser att öka antalet inre utlänningskontroller. meddelade polisen att av myndighetens inre utlänningskontroller leder till att man hittar personer med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Polisen beskriver träffsäkerheten på de 13 000 inre utlänningskontroller som genomförts som ”väldigt, väldigt låg”. Enligt ansvariga på ska arbetet med kontrollerna hädanefter bestå mer av att agera på tips. Med tanke på den extraordinära flyktingsituation befinner sig i är det centralt att vi har en bra bild av huruvida de personer som vistas i vårt land också har rätt till det. Om yttre gränskontroller inte är ett alternativ är det viktigt att polisen får tillräckligt med resurser för att effektivisera de inre utlänningskontrollerna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra polisens effektivitet vid inre gränskontroll?
fr · H311200 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:200 Pajalagruvan av (V) till Närings- och innovationsminister (S) gick gruvbolaget i konkurs vilket medförde att företaget lade ned gruvverksamheten i Kaunisvaara, den så kallade Pajalagruvan. Hundratals anställda sas upp och mycket stora investeringsvärden lades i träda. I samband med nedläggningen av Pajalagruvan tillsatte landshövdingen i den så kallade Pajalagruppen med uppgift att verka för att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt i spåren av konkurs. Landshövdingen har hävdat att man måste göra allt för att se till att Pajalagruvan kommer på fötter igen. Under det år som gått sedan Pajalagruvan lades ned har stora delar av tillgångar sålts till investerare, däribland anrikningsverket. Fastigheter, nyttjanderätter, miljötillstånd, gruvkoncessioner och annat som är förenat med upprätthållande och innehav av gruv- och miljötillstånd ägs dock fortfarande av konkursboet. Det har kommit till vår kännedom att ytterligare utrustning fraktats bort från gruvområdet, vilket indikerar att ytterligare försäljning av konkursboets tillgångar ägt rum. Den pågående avyttringen av utrustning försvårar möjligheterna att återuppta verksamheten vid Pajalagruvan, vilket motverkar Pajalagruppens ambitioner. ståndpunkt har varit att staten bör ta sitt ansvar för Pajalagruvan. Vi anser att bör undersöka möjligheterna att ta över gruvan i syfte att säkra dels arbetstillfällen, dels de investeringar som gjorts. Regeringen har dock varit avvisande till detta och hänvisat till Pajalagruppens arbete. riskerar Pajalagruvan att avvecklas fullständigt vilket får stora negativa konsekvenser för närområdet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att rädda Pajalagruvan och därigenom säkra dels arbetstillfällen, dels de investeringar som gjorts?
fr · H311201 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:201 Minskad köttkonsumtion för hållbar havsmiljö av (V) till Statsrådet (S) presenterade regeringen sin strategi för att främja de maritima näringarna (En svensk maritim strategi för människor, jobb och miljö, den 28 ausgust 2015). En viktig del av strategin är att utvecklingen inom de maritima näringarna inte får äventyra miljön. Detta uttrycks bland annat på följande sätt: ”Regeringens vision förutsätter en miljömässigt, ekonomiskt och social hållbar tillväxt” samt ”Förutsättningar ska finnas för att säkerställa de ekosystemtjänster som behövs för en fortsatt utveckling av de maritima näringarna”. Vidare står det att man i första hand ska välja styrmedel som bidrar till bland annat miljö- och klimatmål samt att ”åtgärder som berör såväl produktion som konsumtionsmönster, behövs både på land och i havet”. Att är världens mest hotade hav vet vi redan. Att övergödningen är den mänskliga belastningen som har störst effekt på ekosystem är kanske inte heller något nytt. Därför bör åtgärder kopplade till minskade utsläpp av näringsämnen till prioriteras. Intressant är då den rapport som () presenterade för att par veckor sedan. I den framgår det att en minskad köttkonsumtion är en viktig faktor för att komma till rätta med övergödningsproblematiken. Med anledning av denna rapport vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka nationellt såväl som internationellt för att minska köttkonsumtionen som ett led i att säkerställa miljöaspekten i genomförandet av den maritima strategin?
fr · H311202 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:202 Servicenavet – landsbygdsbutiken i centrum av (V) till Statsrådet (S) kommun ville i projektet tillsammans med landsbygdsbutikerna i Lennartsfors, och vidareutveckla lokala servicelösningar i och . Projektet fick stöd av . Målet var att deltagande butiker efter projektets genomförande skulle ha ett avtal om utökad service. Övriga lanthandlare i deltagande kommuner skulle sedan kunna erbjudas samma avtal. Projektet har testat och utvecklat en kostnadseffektiv, lokalt skräddarsydd och it-stödd servicetjänst för ökad service på landsbygden. Med ökad service har man främst fokuserat på tillgängligheten till kommunala och andra offentliga tjänster som annars innebär en längre resa och ett besök på kommunkontoret eller liknande. Genom projektet har ett koncept utarbetats som innebär att man hos landsbygdsbutiken kan tillhandahålla en it-stödd servicetjänst som både är kostnadseffektiv och lokalt anpassad. Vid projektets slut finns en färdig och installerad it-lösning samt ett förslag till grundavtal för konceptet i de deltagande butikerna vilket innebär en lösning av driften som inte är beroende av projektmedel. Det färdiga förslaget är praktiskt att tillämpa, lönsamt för handlaren och prisvärt för kommunen och andra intressenter. Lösningen kan enkelt anpassas till ändrade förutsättningar och utvecklas vidare när behoven uppstår. Det färdiga resultatet har överträffat förväntningarna när det gäller utvecklingsmöjligheterna och kommer enkelt att kunna utvecklas vidare och erbjudas andra intressenter i . Mot bakgrund av det ovan anförda ställer jag följande fråga till statsrådet : Hur implementeras resultatet av Servicenavet efter projektets avslutande?
fr · H311203 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:203 Arbetslöshetsmålet av (M) till Finansminister (S) har en säsongsrensad arbetslöshet på vilket motsvarar drygt 370 000 personer. För att nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 måste arbetslösheten sjunka med för att till exempel matcha nivåer. Detta förutsätter alltså att antalet arbetslösa minskar med ungefär 150 000 personer. I en skriftlig fråga rörande hur finansministern uppskattar att sysselsättningen i offentlig sektor kommer att utvecklas till följd av regeringens politik svarade finansministern följande: ”Regeringen bedömer att sysselsättningen i offentlig sektor kommer att öka med i genomsnitt 2015-2019.” Enligt SCB har drygt 1,3 miljoner människor sysselsatta i offentlig sektor. En ökning med i genomsnitt handlar således om en ökning på drygt 80 000 personer. Därmed är det tydligt att regeringens satsningar på offentlig sektor inte ens når halvvägs. slår regeringen själv fast i budgetpropositionen att de föreslagna skattehöjningarna kommer att ha en sysselsättningsminskande effekt. Den privata sektorn kommer alltså att drabbas av regeringens politik. Därutöver finns tydligt empiriskt stöd för att en utökning av antalet jobb i offentliga sektorn tränger undan jobb i privat sektor. Under realistiska antaganden om arbetskraftsutbudet visar till exempel Cahuc och Zylberberg (2004) att tre jobb i offentlig sektor igenomsnitt tränger ut ett jobb från privat sektor. Frågan är då vad i regeringens politik som kommer att leda till att regeringen når målet om de satsningar som finansminister själv ständigt refererar till i debatten inte kommer att räcka.
fr · H311204 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:204 Indirekt stöd till dömda terrorister i av (M) till Statsrådet (MP) Jag har frågat biståndsministern i en skriftliga fråga hur hon reagerade på uppgifterna att den palestinska myndigheten betalar ut löner till dömda terrorister. I stället för att svara på frågan redogjorde ministern över statusen på fredssamtalen mellan och och bekräftar det som konstaterades i frågan att svenska biståndspengar inte i direkt mening används för att göra utbetalningar till dömda terrorister. Det fanns dock ingenting i ministerns svar som ens berörde det hon ombads svara på, alltså huruvida hon anser att det är acceptabelt att betalar ut bistånd till stater som finansierar terror – detta alldeles oavsett om det är svenska skattepengar som används i direkt mening eller ej. Det är allvarsamt om biståndsminister slingrar sig och är otydlig i en denna fråga. Således vill jag ha ett förtydligande från statsrådet : Anser statsrådet att det är acceptabelt att betalar ut bistånd till länder som finansierar terror?
fr · H311205 · 2015-10-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:205 Konsumentupplysning om snusets innehåll av (FP) till Statsrådet (S) Tobak skadar och dödar tusentals människor . Men jämfört med övriga EU är antalet sjuka i tobaksrelaterade sjukdomar i lågt. Det är nog mycket det svenska snusets förtjänst. Under frågestund besvarade statsrådet en fråga från en av mina moderata kollegor om det svenska snuset. Statsrådet resonerade om snusets hälsofarliga egenskaper genom att läsa upp cancerframkallande ämnen som påvisats i snus. Det är korrekt att snus inte är en hälsoprodukt, men det svenska våtsnuset är sannolikt EU:s minst hälsofarliga tobaksprodukt. har upprättat ett undantag i EU för att fortsatt få ha denna produkt på marknaden, och vi reglerar den som livsmedel med allt vad det innebär av kontroller och innehållsmärkning. Min fråga till statsrådet är därför följande: Avser statsrådet att i samband med implementeringen av EU:s tobaksdirektiv värna snusets status som livsmedelsprodukt genom fortsatt konsumentupplysning om snusets innehåll, inklusive smakmärkning?
fr · H311207 · 2015-10-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:207 SJ:s vinstutdelning av (M) till Utbildningsminister (MP) I opposition kritiserade i allmänhet och i synnerhet den tidigare alliansregeringen för att SJ hade vinstkrav. En utdelning på beskrev som "en spark i magen på alla pendlare". Väl i regeringsställning beslutar dock den rödgröna regeringen för att göra en avsevärt högre utdelning om . Man kan fråga sig vilka konsekvenser som regeringen bedömer att den utdelningen får för pendlarna. Som försvar för utdelningen har upprepat hänvisat till att SJ:s ägardirektiv kräver detta. Med anledning därav vill jag fråga utbildningsminister : Var i ägardirektiven utläser utbildningsministern att regeringen måste göra så stora utdelningar, och varför har inte utbildningsministern i sin egenskap av statsråd i regeringen verkat för att ändra ägardirektiven?
fr · H31155 · 2015-10-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:55 inflytande på filmpolitiken av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) publicerade regeringen en artikel om filmavtalet på . Regeringens egen artikel beskriver att filmavtalet sägs upp och att en ny filmpolitik ska ta vid . Under rubriken ”Vad händer framöver?” står följande: ”Förslaget till ny filmpolitik kommer remitteras i en departementsskrivelse . Regeringen avser att återkomma med en proposition .” var kultur- och demokratiministern inbjuden som talare på Film- och tv-näringsdagen 2015. Ministern avslöjade då att regeringen inte kommer att lägga en proposition på bord. Regeringen kommer i stället att sända en skrivelse. Därmed berövar kultur- och demokratiministern folkvalda en möjlighet att ta ställning till den nya filmpolitiken. Detta ska ställas i kontrast till det som regeringen själv skriver på sin hemsida. Med anledning av det som har anförts ovan undrar jag följande: Är regeringens linje den som uttrycks på hemsidan eller är det är kultur- och demokratiministerns uttalande som gäller?
fr · H31156 · 2015-10-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:56 Kommande parlamentsval i av (V) till Utrikesminister (S) hålls parlamentsval i , det andra parlamentsvalet . Valet betraktats som ett viktigt steg i den mödosamma processen att omvandla från en starkt auktoritär militärledd diktatur till en modern demokrati. Tyvärr har upptakten till valet visat att respekten för de mänskliga rättigheterna är svag i och att landet står inför mycket stora utmaningar. Ett stort antal studenter har arresterats för att ha arrangerat fredliga demonstrationer, studentorganisationer har utsatts för razzior och människorättsorganisationer vittnar om att deras utrymme att agera tydligt minskar. Ett flertal kandidater som tillhör rohingyafolket har nekats att få kandidera i valet. underblåser regimen i landet religiösa och etniska motsättningar. Man försöker göra valet till en fråga om buddismens ställning i landet, och oppositionen utmålas som promuslimsk som etniska och religiösa minoriteter misstänkliggörs. Den ultranationalistiska Ma Ba Tha-rörelsen attackerar muslimer, kvinnorättsorganisationer och oppositionella med regimens passiva stöd. Det är viktigt att omvärlden nu agerar inför de kommande valen för att säkerställa att oppositionen och det civila samhället har möjlighet att verka. EU kommer att ha valobservatörer på plats under valet. Det är viktigt att säkerställa att de får tillträde över hela landet och att man har vilja och mod att i sin efterföljande analys synliggöra de verkliga problem som brottas med. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser ministern att ta för att som enskilt land, såväl som medlem i EU, ska verka för att de kommande parlamentsvalen i blir fria, rättvisa och demokratiska?
fr · H31157 · 2015-10-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:57 dialog med om mänskliga rättigheter av (V) till Utrikesminister (S) relationer med har snabbt utvecklats, som ett resultat av att vissa steg tagits i landet mot ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Dåvarande statsministern och handelsministern besökte landet 2012, och 2014 öppnade ett sektionskansli i . Det finns dessutom en svensk-burmesisk handelskammare i . har i drygt två decennier stött burmesiska flyktingar i , burmesisk demokratirörelse och burmesiska medier i exil. finns också på plats inne i och bedriver ett omfattande utvecklingssamarbete med stöd till bland annat demokratisering, det civila samhället och arbetet mot hiv. långa engagemang ger vårt land en plattform, men också ett ansvar, att agera. kommer att granskas i för mänskliga rättigheter, före landets parlamentsval. Vid den förra granskningen hade breda och tydliga rekommendationer kring medborgerliga och politiska rättigheter. Det är viktigt att åter utnyttjar denna möjlighet att påtala de tydliga och mycket stora utmaningar som finns i rörande mänskliga rättigheter, inte minst när det kommer till mötes-, yttrande- och religionsfriheten. Det finns en oro, inte minst i det burmesiska civila samhället, att omvärlden kommer att vara mer försiktig i sin kritik mot – utifrån att granskningen sker före landets parlamentsval. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser ministern att ta för att som medlem i FN ska utnyttja den kommande granskningen av i för mänskliga rättigheter för att lägga fram tydliga rekommendationer rörande mötes-, yttrande- och religionsfriheten i ?
fr · H31158 · 2015-10-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:58 Rekokultur av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Upphovsrätten har funnits med sedan urgamla kulturer. Med boktryckarkonsten spred den sig i . Teknikskiften har genom tiderna skapat debatt, men i har vi hållit kvar tanken på att skydda skaparens rättigheter. Den nya tekniken, särskilt bredbandsutvecklingen, har förändrat villkoren för dagens upphovsmän, men grundtanken bakom upphovsrätten är fortfarande densamma, att upphovsmän ska kunna leva på och få bestämma över sitt skapande. Det finns inte siffror från alla kreativa branscher över hur hårt den illegala publiceringen – och nedladdningen – drabbar dem i ekonomiska termer. Till exempel saknas sådana siffror för bokbranschen. Vi vet dock att alla ljudböcker som publicerats på den kommersiella marknaden också återfinns på sajter med illegalt publicerat material – det vill säga finns att ladda ned. Enligt uppgift från Rättighetsalliansen drabbas film- och tv-branschen allt hårdare av piratkopiering. Mediavisions senaste rapport visar att piratkopieringen av film och tv i (streaming och nedladdning) har ökat med sedan förra mätningen . piratkopierades ca 290 miljoner filmer och tv-avsnitt jämfört med 220 miljoner filmer och tv-avsnitt . Detta är inte bara en stor förlust för upphovsmännen, utan det är dessutom ett stort problem för företagen och för staten. När allt försvinner ut i en svart marknad försvinner även moms- och andra skatteintäkter som väl kan behövas för att öka resurserna till skola, vård och omsorg. Sammantaget leder detta även till en attitydförändring som gör att fler inte respekterar upphovsrätten. Vi vet att Musikförläggarna, och har lämnat förslag till om att genom ett långsiktigt och konsekvent arbete påverka människors attityder till upphovsrätten. Deras målbild till 2020 är att alla förstår, accepterar och respekterar upphovsrätten. Vidare skriver de att ska betalningsviljan ha ökat och de lagliga tjänsterna ha blivit fler och bättre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder med anledning av förslagen från Musikförläggarna, och , eller förbereder ministern några andra åtgärder inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att värna och stärka upphovsmännens möjlighet att leva på sitt skapande?
fr · H31159 · 2015-10-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:59 Sjönära bebyggelse av (M) till Statsrådet (MP) Alliansen ändrade strandskyddsreglerna 2009 och 2010. Syftet var att öka antalet bostäder på främst landsbygd men också att öka det kommunala och regionala självbestämmandet. Men de nya reglerna har inte fått önskad effekt så därför har en ny lagstiftning tagits fram som ger möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. En annan viktig åtgärd som alliansregeringen införde är förenklat bygglov enligt den nya planprocessen som bland annat innebär att mindre tillbyggnader av småhus på inte längre behöver bygglov. Bostadsbristen i vissa delar av vårt land är akut och vi måste hitta fler åtgärder för att öka bostadsbyggandet. Regeringen har i sin budget aviserat att man avser att satsa mer på bostäder vilket är bra. Men i vissa delar av landet hjälper inte satsningar när tillgången på mark på grund av regelverk förhindrar utvecklingen. Tillgången på mark liksom en snabbare process från första spadtaget till inflyttning är några av de viktigaste åtgärderna som framkommer i samtal med bostadsföretag. Tid är pengar och genom att fortsätta att undanröja hinder, göra regelförenklingar och koordinera infrastruktur och bostäder kan bostadsbyggandet fortsätta att öka. Kommunala särregler hindrar stordriftsfördelar och därmed sänkta byggkostnader. Att kunna bygga sjönära med miljöhänsyn är inte bara en viktig faktor för ökad livskvalitet utan också en förutsättning för mindre landsbygdskommuner att hejda avfolkning. Men i kommuner med många sjöar hindras en positiv bygg-och näringsutveckling. Många av dessa kommuner har ett stort antal vattendrag inom kommungränsen. I till exempel finns fler än 200 vattendrag och genom att underlätta för sjönära byggnation skulle fler bostäder kunna byggas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att låta utreda kommunernas möjligheter för utökade dispenser för landsbygdsutveckling avseende bostadsbyggande i sjönära lägen?