ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312444 · 2015-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:444 av (L) Religionsfriheten i har frågat mig på vilket sätt jag avser att sätta press på den irakiska regeringen så att förföljelsen av och folkmordet på kristna upphör, och religionsfriheten skyddas och efterlevs i praktiken. Jag delar oron över den bekymmersamma situation som religiösa minoriteter befinner sig i, inte minst efter Isil/Daeshs framfart. De kristna är svårt drabbade. Regeringen för därför en dialog med i denna fråga, och är drivande – bilateralt och genom FN samt EU – för tydliga ställningstaganden och åtgärder gällande övergrepp mot minoriteter i . Under min resa till träffade jag representanter för ett antal av de religiösa minoriteterna och fick då möjligheten att själv höra dem beskriva sin situation. När jag mötte företrädare för regeringen i och KRG underströk jag tydligt vikten av att respektera mänskliga rättigheter och föra en inkluderande politik. uppmanar att fortsatt uppmärksamma och fördöma övergreppen mot civila i området och förbättra tillträdet för humanitära aktörer. Resolution , som fördömer förföljelse av religiösa minoriteter, är viktig i detta sammanhang. , tillsammans med de andra EU-länderna, uppmanar även att ansluta sig till den för att möjliggöra att ansvariga i kan ställas till svars för de fruktansvärda dåd som begåtts. Fredlig samexistens i kräver en långsiktig politisk lösning på den nuvarande situationen. En bred och inkluderande politisk process är nödvändig för att upprätta ett rättssamhälle med respekt för mänskliga rättigheter som skyddar utsatta grupper. agerar bilateralt, liksom genom EU och FN, för att överbrygga motsättningar och för försoning, reformer och en inkluderande politik. På ett bredare plan agerar även för att bekämpa intolerans och skapa förutsättningar för samexistens genom olika plattformar för dialog såsom , där är en stor givare. är även en stor humanitär givare till ; har vi bidragit med i stöd. Dessutom undertecknades ett avtal om stöd till om för insatser i områden som befriats från Isil/Daesh. Denna fond har en särskilt viktig funktion för försoning och för att underlätta återvändande av internflyktingar.
frs · H312446 · 2015-12-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:446 Senareläggning av utbetalningar, 2015/16:447 Avräkningar och 2015/16:448 Schablonberäkningens status av (M) har frågat mig om senareläggning av utbetalningar, avräkningar och schablonberäkningens status. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. har frågat mig om när utrikesutskottet får en samlad redovisning av regeringens förslag om senareläggning av utbetalningar. Regeringen beslutade om en ändring av regleringsbrevet 2015 för att möjliggöra förskottsbetalningar av kärn-stöd 2016 till bl.a. humanitära aktörer inom FN-systemet. Det här följer av samtal med där vi har nått samsyn kring vissa frågor om bistånd . Vi har en överens-kommelse som innebär en ökning av biståndet genom tidigare-läggning av medel. Regeringen kommer att återkomma till om den fortsatta hanteringen av biståndsanslaget i framtida ekonomiska propositioner. har vidare frågat mig om det är min uppfattning att regeringens schablonberäkningar för avräkningar från biståndsramen är något som är överordnat de andra principerna och styrdokumenten inom biståndspolitiken samt vad gränsen är för avräkningar i budgetarna för och framåt. har en anvarstagande och solidarisk flyktingpolitik och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av flyktingar. Detta går hand i hand med ett generöst bistånd. Kostnader för mottagande av flyktingar från ODA-länder utgör en del av det svenska biståndet och kan därför varken ses som överordnat eller underordnat andra principer inom biståndspolitiken. Regeringen har kommit överens om att avräkningar från biståndet för flyktingmottagning inte får överstiga av biståndramen och avser att presentera ett sådant förslag för i vårändrings-budgeten 2016. Regeringen avser återkomma till i budget-propositionen om hur stor andel av biståndsramen som föreslås utgöras av kostnader för flyktingmottagande i . Denna överenskommelse innebär att biståndet värnas i med ett exceptionellt flyktingmottagande. kan vi ha en långsiktighet och stabilitet i vårt utvecklingssamarbete och humanitära stöd som skapar trygghet får våra samarbetspartners.
frs · H312447 · 2015-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:446 Senareläggning av utbetalningar, 2015/16:447 Avräkningar och 2015/16:448 Schablonberäkningens status av (M) har frågat mig om senareläggning av utbetalningar, avräkningar och schablonberäkningens status. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. har frågat mig om när utrikesutskottet får en samlad redovisning av regeringens förslag om senareläggning av utbetalningar. Regeringen beslutade om en ändring av regleringsbrevet 2015 för att möjliggöra förskottsbetalningar av kärn-stöd 2016 till bl.a. humanitära aktörer inom FN-systemet. Det här följer av samtal med där vi har nått samsyn kring vissa frågor om bistånd . Vi har en överens-kommelse som innebär en ökning av biståndet genom tidigare-läggning av medel. Regeringen kommer att återkomma till om den fortsatta hanteringen av biståndsanslaget i framtida ekonomiska propositioner. har vidare frågat mig om det är min uppfattning att regeringens schablonberäkningar för avräkningar från biståndsramen är något som är överordnat de andra principerna och styrdokumenten inom biståndspolitiken samt vad gränsen är för avräkningar i budgetarna för och framåt. har en anvarstagande och solidarisk flyktingpolitik och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av flyktingar. Detta går hand i hand med ett generöst bistånd. Kostnader för mottagande av flyktingar från ODA-länder utgör en del av det svenska biståndet och kan därför varken ses som överordnat eller underordnat andra principer inom biståndspolitiken. Regeringen har kommit överens om att avräkningar från biståndet för flyktingmottagning inte får överstiga av biståndramen och avser att presentera ett sådant förslag för i vårändrings-budgeten 2016. Regeringen avser återkomma till i budget-propositionen om hur stor andel av biståndsramen som föreslås utgöras av kostnader för flyktingmottagande i . Denna överenskommelse innebär att biståndet värnas i med ett exceptionellt flyktingmottagande. kan vi ha en långsiktighet och stabilitet i vårt utvecklingssamarbete och humanitära stöd som skapar trygghet får våra samarbetspartners.
frs · H312448 · 2015-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:446 Senareläggning av utbetalningar, 2015/16:447 Avräkningar och 2015/16:448 Schablonberäkningens status av (M) har frågat mig om senareläggning av utbetalningar, avräkningar och schablonberäkningens status. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. har frågat mig om när utrikesutskottet får en samlad redovisning av regeringens förslag om senareläggning av utbetalningar. Regeringen beslutade om en ändring av regleringsbrevet 2015 för att möjliggöra förskottsbetalningar av kärn-stöd 2016 till bl.a. humanitära aktörer inom FN-systemet. Det här följer av samtal med där vi har nått samsyn kring vissa frågor om bistånd . Vi har en överens-kommelse som innebär en ökning av biståndet genom tidigare-läggning av medel. Regeringen kommer att återkomma till om den fortsatta hanteringen av biståndsanslaget i framtida ekonomiska propositioner. har vidare frågat mig om det är min uppfattning att regeringens schablonberäkningar för avräkningar från biståndsramen är något som är överordnat de andra principerna och styrdokumenten inom biståndspolitiken samt vad gränsen är för avräkningar i budgetarna för och framåt. har en anvarstagande och solidarisk flyktingpolitik och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av flyktingar. Detta går hand i hand med ett generöst bistånd. Kostnader för mottagande av flyktingar från ODA-länder utgör en del av det svenska biståndet och kan därför varken ses som överordnat eller underordnat andra principer inom biståndspolitiken. Regeringen har kommit överens om att avräkningar från biståndet för flyktingmottagning inte får överstiga av biståndramen och avser att presentera ett sådant förslag för i vårändrings-budgeten 2016. Regeringen avser återkomma till i budget-propositionen om hur stor andel av biståndsramen som föreslås utgöras av kostnader för flyktingmottagande i . Denna överenskommelse innebär att biståndet värnas i med ett exceptionellt flyktingmottagande. kan vi ha en långsiktighet och stabilitet i vårt utvecklingssamarbete och humanitära stöd som skapar trygghet får våra samarbetspartners.
frs · H312449 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr S2015/07899/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:449 av (M) Vård och behandling för dem som har psoriasis har frågat mig vad jag avser göra för att förbättra villkoren för och behandling av dem som lider av psoriasis. Det är viktigt att det finns en välfungerande vård för personer med kroniska sjukdomar. Det är en förutsättning för ett långsiktigt socialt och ekonomiskt hållbart hälso- och sjukvårdssystem. I samband med budgetpropositionen beslutade om en fyraårig satsning för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Satsningen pågår mellan åren 2014–2017 och omfattar totalt . Regeringen har inom ramen för satsningen utarbetat en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar tillsammans med företrädare för patientorganisationer, professionens organisationer, myndigheter och landsting. har regeringen avsatt för insatser som ska förbättra vården för dessa patientgrupper. Inom ramen för satsningen har fått flera uppdrag att utveckla nationella kunskapsstöd för olika kroniska sjukdomar. har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie över var behovet av nationella kunskapsstöd är som störst. Psoriasis är ett av tre områden som har pekat ut i förstudien. Regeringen har också ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. I överenskommelsen ingår bland annat att främja en enhetlig spridning och tillämpning av nationella kunskapsstöd och I budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare ska fördelas för insatser som förbättrar vården för personer med kroniska sjukdomar. Regeringen avser att beslut om användningen av dessa medel .
frs · H312450 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Ju2015/09573/ Svar på fråga 2015/16:450 av (M) Jämlik utbildning till gode män har frågat mig vad jag avser att göra för att utbildningarna till gode män ska vara kvalitetsmässigt jämlika. För den som har behov av en god man är det viktigt att den gode mannen har den kunskap som krävs för uppdraget. Det är därför angeläget att alla som rekryteras som god man, inte minst de som ska bistå ensamkom-mande barn, får den utbildning de behöver så att de kan utföra sitt upp-drag med hög kvalitet. En bra utbildning kan också bidra till att det blir attraktivt att åta sig uppdrag som god man och till att uppdraget kan ut-föras effektivt. har utbildningar för gode män blivit vanligare och mer utvecklade. Utbildningsinsatserna har dock varierat mellan kommunerna. Genom en lagändring som trädde i kraft tydliggjordes överförmyndarnas ansvar för att gode män ges den utbildning de behöv-er. Dessutom är länsstyrelserna skyldiga att med råd stödja överför-myndarna i deras verksamhet, t.ex. i utbildningsfrågor. i har haft regeringens uppdrag att ut-arbeta riktlinjer för utbildning av gode män. Riktlinjerna ska kunna an-vändas som vägledning för överförmyndarna och syftar till att gode män ska ges möjlighet till den utbildning som behövs. I uppdraget har också ingått att ta fram lämpliga mallar och utbildningsverktyg som ska hållas tillgängliga för överförmyndarna. Dessutom tog fram en webbutbildning som riktar sig till personer som är gode män för ensamkommande barn. Det har alltså vidtagits åtgärder för att säkerställa en en-hetlig och hög kvalitet på utbildningen av gode män. I överenskommels-en mellan regeringen, , , och om insatser med anledning av flyktingkrisen aviseras dessutom att situationen för ensamkommande barn löpande ska ses över, bl.a. vad gäller gode män.
frs · H312451 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08552/SK Svar på fråga 2015/16:451 av (C) Havsfiskelaboratoriets verksamhet i har frågat mig på vilket sätt jag avser att förhindra SLU att genomföra en centralisering av Havsfiskelaboratoriets verksamhet till . Först vill jag framhålla att det är () som själv beslutar om sin interna organisation. Mot bakgrund av lärosätenas självständighet varken kan eller bör jag lägga mig i hur organiserar sin verksamhet. SLU administrerar sin organisation med utgångspunkt i kravet på en hög kvalitet och resurseffektivitet i verksamheten. Den nya gemensamma fiskeripolitiken och krav från EU angående datainsamling ställer stora krav på verksamheten. Enligt den information jag har fått i frågan är SLU:s samlade bedömning att verksamheten som helhet kommer att gynnas av en flytt av verksamheten till . SLU räknar inte med någon förändring i verksamhetens omfattning, innehåll eller mål. Huvudsyftet är att få en organisation som bättre kan möta såväl arbetsintensiva som mindre intensiva perioder för att kunna hantera den ojämna arbetsbelastning som verksamheten innebär och att vinna samordningseffekter av fältpersonal.
frs · H312452 · 2015-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:452 av (L) Rätt till abort har frågat mig vilka besked jag kommer att avkräva regeringen i vad gäller kvinnors rätt till fria, lagliga och säkra aborter. Jag delar syn vad gäller det mycket bekymmersamma läget för flickor och kvinnor i till följd av förbudet mot abort. Regeringen tar regelbundet upp frågan vid möten med företrädare för . Likaså lämnade en rekommendation om abort vid FN:s senaste ländergranskning (UPR) av . I rekommendationen framfördes att bör se över abortlagstiftningen i syfte att beakta situationer där graviditeten är ett resultat av våldtäkt eller incest eller där kvinnans liv är hotat. lämnade också en rekommendation om att bör säkerställa att kvinnor har tillgång till säker medicinsk och reproduktiv hälsovård. Regeringens agerande i internationella sammanhang i abortfrågan vägleds bland annat av den antagna handlingsplanen för feministisk utrikespolitik. Där anges att utrikesförvaltningen ska främja de reproduktiva rättigheterna genom att verka för ett långsiktigt förebyggande av oönskade tonårsgraviditeter, en ökad tillgång till allsidig sexualundervisning, preventivmedel och rådgivning även för ogifta och unga personer, samt lagliga och säkra aborter. är och kommer fortsätta att vara ett av de länder som starkast står upp för jämställdhet och SRHR inom EU och i andra internationella sammanhang. För att stärka arbetet kring säker och laglig abort ger genom Sida stöd till flera internationella organisationer, däribland Ipas (), som arbetat med att främja kvinnors och flickors rätt till säkra och lagliga aborter runt om i världen. I det regionala programmet i , i vilket ingår, arbetar Ipas bland annat med att medvetandegöra jurister, domare och polis om omfattningen och konsekvenserna av osäkra aborter, om abortlagar samt om och ramverk för att därigenom förbättra förutsättningarna för kvinnor att få tillgång till säker abort.
frs · H312453 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Ju2015/09578/ Svar på fråga 2015/16:453 av (M) Kommunernas krav för att klara flyktingsituationen har frågat mig hur jag ställer mig till två av förslagen som Kommuner och Landsting (SKL) överlämnat till regeringen. Det ena förslaget handlar om att alla som är inskrivna i mottagningssystem ska få tillgång till allmänna kommunikationer. Det andra förslaget handlar om att landstingen ska få tillgång till asylsökandes telefonnummer för att öka möjligheten att nå fler för erbjudande om hälsoundersökning. De asylsökande har möjligheten att få ersättning för resor till och från i samband med bokade samtal, för att hämta eller bankkort, ansökan om bistånd, ändring av adress och för resor till det offentliga biträdet. Hur väljer att ersätta den asylsökande beror på regionala och lokala förutsättningar. Utöver dessa ersättningar som lämnar så har asylsökande barn rätt till skolskjuts enligt samma villkor som bosatta barn. har antalet genomförda hälsoundersökningar för den asylsökande gruppen uppgått till . Regeringen delar landstingens ambition att så många asylsökande som möjligt ska kunna erbjudas en hälsoundersökning. och fick i uppdrag att stödja landstingen i deras arbete med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande. I uppdraget ingår det att se över möjligheterna att förenkla och effektivisera hur hälsoundersökningar bör genomföras. Dessutom beslutade regeringen att avsätta medel till SKL för en studie som syftar till att motverka psykisk och fysisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända. Förstudien syftar bl.a. till att andelen genomförda hälsoundersökningar ska öka.
frs · H312454 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08553/DL Svar på fråga 2015/16:454 av (M) En fortsatt god djurvälfärd har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkra en fortsatt god djurvälfärd i . Jag håller helt med om att djurskydd är en viktig fråga som engagerar många människor på djupet. I tar vi allvarligt på att alla djur ska ha det bra. Den tillfälliga resursförstärkning som länsstyrelserna har haft och som löper ut har lagt grunden för ett kontinuerligt utvecklingsarbete som har resulterat i förbättrad styrning, uppföljning och samordning av kontrollen. I Rådet för djurskyddskontroll identifierar myndigheterna fortlöpande nya områden där samsynen kan öka ytterligare och i rådet kommer man även överens om myndighetsgemensamma mål för kontrollen som revideras löpande. Regeringen har med budget kraftsamlat för att möta de stora utmaningarna har framför sig – jobben, skolan och klimatet. Vi befinner oss också just nu i den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Det pågår ett intensivt arbete för att hitta lösningar på de stora utmaningar som finns. För att åstadkomma resultat har vi gjort tuffa politiska prioriteringar. Jag är stolt över det arbete som myndigheterna har utfört . Jag är säker på att myndigheterna, med de genomförda förändringarna som bas, kommer att fortsätta i samma positiva utvecklingsanda. Jag är också glad att kunna svara att regeringen har ambitionen att lämna en proposition om en ny djurskyddslag till .
frs · H312455 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08554/JM Svar på fråga 2015/16:455 av (M) Återkrav av EU-stöd har frågat mig om det är rimligt och förenligt med konkurrensneutraliteten och den likabehandlingsprincip som gäller i EU att svenska jordbrukare har drabbats av återkrav av EU-stöd. Jag har stor förståelse för den frustration och oro många lantbrukare har känt och fortfarande känner inför återkravshanteringen. Kritik från revisioner måste hanteras och effekten av revisionen 2008 har varit omfattande. Utifrån de EU-regler som gäller måste i normalfallet stöd som har betalats ut till lantbrukare på felaktig grund återkrävas. Den hantering som finns av återkrav av EU-stöd här i landet följer alltså av . Utgångspunkten är att lantbrukare som inte har levt upp till det svenska regelverket under respektive stödår ska åter-krävas på delar av EU-stöden. Återkraven gäller därför bara lantbrukare som har fått stöd för en för stor areal eller för mark som inte var god-känd jordbruksmark vilket beror på att den sökande ansökt om stöd för mark som inte var godkänd. Detta är utgångspunkten för alla medlems-stater. Återkraven hanteras av bland annat som arbetar aktivt med förbättrande åtgärder, exempelvis genom att se över kommunika-tionen med lantbrukarna. Det sker även uppföljning och dialog med näringen i arbetsgrupp för samverkan i fråga om åter-krav och andra frågor som rör EU-stöden. följer arbetet noggrant. För mig är det viktigt att det är enkelt för lantbrukare att göra rätt och flera åtgärder har vidtagits som minskar risken för fel. I detta sammanhang är även utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och nationella tillämpningar av denna mycket central. Jag har redan nu tillsatt en grupp som ska börja analysera inriktningen på den gemensamma jordbrukspolitiken .
frs · H312457 · 2015-12-16 00:00:00 — N2015/08581/JM Svar på fråga 2015/16:457 av (M) och framtidens jordbruk i har frågat mig hur jag ser på förslag och om jag delar uppfattningen att de riskerar att skada förutsättningarna för svenskt jordbruk. Jag är positiv till att det har gjorts översyn av hushållningsbestämmelserna i där bland annat riksintressesystemet ingår. Det har funnits flera skäl till att se över bestämmelserna, bland annat har det riktats kritik mot riksintressesystemet och dess tillämpning. Det har även framkommit brister i tillämpningen av de bestämmelser som ska ge skydd åt jordbruksmarken och det har påtalats behov av att se över de reglerna. Tillgång till produktiv jordbruksmark är en förutsättning för livskraftig livsmedelsproduktion och för att jordbruksföretag ska kunna växa. I likhet med andra viktiga naturresurser måste vi därför se till att hushålla med marken på ett ansvarsfullt sätt. För att främja en långsiktigt hållbar utveckling och tillväxt behöver vi ett system som gör det möjligt att på ett bra sätt väga olika samhällsintressen mot varandra. överlämnade sitt betänkande till regeringen och utredningens förslag bereds inom . Regeringen kommer att ta ställning till förslagen när beredningen är avslutad.
frs · H312458 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08583/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:458 av (M) och framtidens bostadsbyggande har frågat mig hur jag ser på förslag och om jag delar uppfattningen att de snarare riskerar att hämma byggandet än underlätta detsamma. avlämnade ett delbetänkande Bostadsförsörjning och riksintressen (SOU 2014:59). I betänkandet redovisar utredningen bl.a sin uppfattning om i vilken omfattning som riksintressen utgör hinder för bostadsbyggande, om vissa möjliga avvägningsmöjligheter mellan riksintressen och bostadsförsörjning samt om frågan om bostadsförsörjning som ett riksintresse. överlämnade sitt slutbetänkande Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99) till regeringen . I betänkandet redovisar utredningen sina samlade bedömningar och författningsförslag samt övriga förslag som berör hushållningsbestämmelser. Utredningens förslag bereds inom . Regeringen kommer att ta ställning till förslagen när beredningen är avslutad.
frs · H312459 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08587/MRT Svar på fråga 2015/16:459 av (V) Beställaransvaret inom åkeribranschen har frågat mig när jag räknar med att ett nytt system med beställaransvar kan träda i kraft och om det i uppdraget till Transportstyrelsen också finns ett aktivt uppdrag att föreslå förändringar i regleringen av beställaransvaret. fick Transportstyrelsen regeringens uppdrag att bland annat se över om den nuvarande regleringen av beställaransvar skapar tillräckliga förutsättningar för ordning och reda i transportbranschen. I uppdraget ingår även att i förekommande fall lämna författningsförslag. En delredovisning av uppdraget ska lämnas . I delredovisningen bör om möjligt den delen av uppdraget som handlar om beställaransvar slutredovisas. Uppdraget ska slutredovisas . Frågan om när ett eventuellt nytt system med beställaransvar kan vara infört beror naturligtvis på vad Transportstyrelsen föreslår och när man lämnar en slutredovisning i frågan. Jag vill inte spekulera närmare i när regeringen kan lämna ett eventuellt förslag men min ambition är att hantera frågan skyndsamt.