ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311107 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:107 beslut att stoppa uthyrning via Airbnb av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Över hela världen har ”delningsekonomin” som fenomen vuxit exponentiellt. Att fler delar på bil, bostad och mycket annat är en positiv utveckling. Det är resurseffektiviserande och miljövänligt. Inte minst är det ett fenomen som underlättar tillvaron för människor med knappa resurser som kan tjäna en extra slant på att låna ut ett rum i sin bostad, använda sin bil för att skjutsa grannen och så vidare. I en tvist mellan en bostadsrättsägare och dennes bostadsrättsförening rörandes den uthyrning av dennes bostad via webbsidan dömde dock till bostadsrättsföreningens fördel. Detta innebär att bostadsrättsföreningar i realiteten är på väg att få ett veto i frågan. Detta skulle innebära att man i hela världen kan hyra ett rum via Airbnb, men inte i . Ett positivt samhällsfenomen som kommit att bli en global rörelse och naturlig del av hur samhället fungerar – och då särskilt för unga människor – riskerar alltså att i praktiken trängas ut ur . Hur ställer sig justitie- och migrationsministern till det ovanstående – föranleder det några generella åtgärder eller initiativ från ministerns sida?
fr · H311108 · 2015-10-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:108 Regeringens bedömning av antalet nya jobb i offentlig sektor av (M) till Finansminister (S) Finansministern har återkommande i riksdagsdebatter hänvisat till att regeringens politik kommer att leda till fler arbetstillfällen i offentlig sektor. Detta är rimligt att anta mot bakgrund av de satsningar som görs på till exempel äldrevården. Frågan är hur många arbetstillfällen det rör sig om. Finansministern har inte velat göra bedömningar av sysselsättningseffekterna av regeringens politik i dess helhet. Vad det gäller de specifika satsningarna på offentlig sektor bör det dock vara väsentligt enklare. Hur många arbetstillfällen i offentlig sektor bedömer finansministern att regeringens satsningar kommer skapa?
fr · H311109 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:109 Kopplingen mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden av (M) till Utbildningsminister (MP) Många unga har svårt att få ett jobb, och elever vittnar om att kopplingen mellan skolan och arbetslivet är för dålig. Framför allt är kontakten mellan de studieförberedande programmen och arbetslivet liten. Vad avser utbildningsminister att göra för att stärka den kopplingen?
fr · H311110 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:110 av (M) till Utrikesminister (S) har via sitt försvarsdepartement bekräftat att landet genomfört flygräder i . Vilken effekt anser utrikesminister att det har på säkerhetsläget i ?
fr · H311111 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:111 Fler med gymnasieutbildning av (M) till Statsrådet (S) Förutsättningar för att få ett jobb och därmed stabil inkomst, socialt umgänge, viktiga rutiner, känslan av att man bidrar och mycket mer beror till stor del på vilken utbildning du har och framför allt att du har en utbildning. Statsrådet låter därför utreda hur vi kan få fler att genomgå en fullvärdig gymnasieutbildning. Stort fokus har dock legat på att göra det obligatoriskt för elever att studera vid gymnasiet. Jag undrar därför nu vilka andra åtgärder statsrådet anser att utredningen bör titta på.
fr · H311112 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:112 Lärarutbildningen av (M) till Statsrådet (S) Många skolor och lärarstudenter vittnar om att lärarutbildningen inte håller måttet. Avhoppen från lärarutbildningen fortsätter att vara relativt många, och bristen på lärare ökar alltmer. och pekar båda på att antalet platser där lärarutbildningen ges är för många och att det påverkar både kvaliteten och dimensioneringen. Vad avser statsrådet att göra med den informationen?
fr · H311113 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:113 Ung företagsamhet av (M) till Utbildningsminister (MP) Möjligheten att få prova på och lära sig att driva företag genom exempelvis kursen Ung företagsamhet varierar stort mellan både skolor och program. Har utbildningsminister någon ambition att ändra på detta?
fr · H311114 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:114 Validering av (M) till Statsrådet (S) Validering av utländsk examen tar väldigt i . En rad översyner och åtgärder har genomförts historiskt, men processen är fortfarande väldigt lång. Jämför man med andra länder är det lätt att undra varför det i tar så att få sin utbildning validerad alternativt få besked om att det inte går. Med anledning av det frågar jag statsrådet vad hon och regeringen gör för att effektivisera detta.
fr · H311115 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:115 Det fria skolvalet av (M) till Utbildningsminister (MP)
fr · H311116 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:116 Det fria skolvalet av (M) till Utbildningsminister (MP) ordförande och utbildningsministern har beskyllt skolvalet för att vara den stora anledningen till att elever ges olika och orättvisa förutsättningar att lyckas i skolan. Detta göra man trots att de störta skillnaderna är mellan klassrum och inte mellan skolor. Enligt IFAU kan skolvalet ha påverkat skolsegregationen . Den stora boven i dramat är snarare bostadssegregationen. Under frågestund frågade undertecknad ministern om hans syn på skolvalet, och svaret var då bland annat att han kan tänka sig gemensamma kommunala köer. Hur skulle en sådan gemensam kö fungera?
fr · H311117 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:117 Lärarutbildningen av (M) till Statsrådet (S) Många skolor och lärarstudenter vittnar om att lärarutbildningen inte håller måttet. Avhoppen från lärarutbildningen fortsätter att vara relativt många, och bristen på lärare ökar alltmer. Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att höja kvaliteten i lärarutbildningen?
fr · H311118 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:118 100 dagar av (M) till Utbildningsminister (MP) I valrörelsen lovade utbildningsminister att vända skolan . Tycker utbildningsministern att han lyckats med det?
fr · H311119 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:119 Lärarutbildningen av (M) till Statsrådet (S) Många skolor och lärarstudenter vittnar om att lärarutbildningen inte håller måttet. Avhoppen från lärarutbildningen fortsätter att vara relativt många, och bristen på lärare ökar alltmer. Anser statsrådet att innehållet i lärarutbildningen behöver utvärderas och/eller ändras för att motsvara de krav på lärare som ställs?
fr · H311120 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:120 EU:s avtal med av (FP) till Utrikesminister (S) EU och går in i slutfasen av förhandlingar om ett avtal om politisk dialog, utvecklingssamarbete och handel. När EU förhandlade fram ett liknande avtal med länderna i , och därtill ett associationsavtal som undertecknades 2012, så fick den politiska oppositionen, det civila samhället och medierna kontinuerlig information om vad som diskuterades och tillfälle att diskutera vad avtalet skulle innehålla, bland annat om mänskliga rättigheter. I förhandlingarna med offentliggörs dock ingenting av vad man diskuterar, och det finns inga möjligheter för oppositionen eller MR-organisationer att påverka. Varken den kubanska regeringen eller EU har bjudit in det kubanska civila samhället att formellt och öppet diskutera vad avtalet bör säga om exempelvis mänskliga rättigheter. De oberoende kubanska massmedierna bjuds inte ens in inte till presskonferenserna. Jag har följande fråga till utrikesministern: Kan den underteckna ett avtal med som varken kubanska eller europeiska medborgare haft någon möjlighet att formellt påverka eller ens diskutera?
fr · H311121 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:121 Kontrollstation 2015 av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) I klimat- och energiöverenskommelsen och den proposition som lades som följd av detta 2009 slogs det fast att en kontrollstation skulle äga rum 2015. I propositionen går att läsa följande: En kontrollstation genomförs i syfte att analysera utvecklingen i förhållande till målen liksom kunskapsläget. Kontrollstationen omfattar inte politikens grundläggande inriktning men kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Med anledning av detta är det förvånande att regeringen inte kommunicerat hur arbetet med kontrollstationen bedrivs. En justering inom elcertifikatssystemet är aviserad men en kontrollstation bör rimligen innehålla mer än så. Propositionen innehåller den av fastställda miljö- och energipolitiken till 2020, och min fråga till klimat- och miljöminister är med anledning av det: Hur arbetar ministern med att genomföra den av beslutade kontrollstationen för klimat- och energipolitik?
fr · H311122 · 2015-10-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:122 Oberoende undersökning av attack mot sjukhus i av (V) till Utrikesminister (S) besköts och bombades vid upprepade tillfällen ett sjukhus i i norra . Vid attacken dödades ett tjugotal anställda hälsoarbetare och patienter, och drygt 40 personer skadades. Sjukhuset drivs av . Attacken måste betraktas som ett tydligt krigsbrott. har medgett att man låg bakom attacken. Först hävdade man att det var ett exempel på oavsiktliga skador på civila mål, sedan att det var en tragisk händelse och försöker företrädare för den amerikanska armén lägga ansvaret på den afghanska regeringen. Det krävs nu en oberoende utredning av attacken. finns International Humanitarian , IHFCC, som skapades genom paragraf 90 i det första tilläggsprotokollet till . har begärt att IHFCC nu utreder attacken i Kunduz. Varje land som undertecknat tilläggsprotokollet kan begära en undersökning. , som var det första land att ratificera tilläggsprotokollet, har därför nu en möjlighet att stå upp för den internationella humanitära rätten och begära en oberoende undersökning. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att ska begära att IHFCC ska genomföra en utredning av attacken mot Läkare utan gränsers sjukhus i ?
fr · H311123 · 2015-10-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:123 Översyn av väg 56 mellan och E20 av (M) till Statsrådet (S) Väg 56 mellan och E20 blir en alltmer farlig väg i takt med att trafiken intensifieras. Sträckan mellan och i är särskilt farlig för boende, trafikanter och miljö. Vägen passerar en viktig grusås som fungerar som vattentäkt för kommunerna i området. Det skulle kunna få förödande konsekvenser med en olycka eftersom risken då är stor att grundvattnet skulle förorenas. Vägens sträckning är dessutom ett hot mot cyklister och gående, som tvingas ned i diken på grund av den intensiva trafiken och de tunga transporterna. Med anledning av ovanstående skulle jag gärna vilja veta följande. Vad avser statsrådet att göra åt väg 56 mellan och E20 i närtid?
fr · H311124 · 2015-10-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:124 Räddande av de småskaliga vattenkraftverken av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) i har enligt tidningsuppgifter stoppat öppnandet av nya tillsynsärenden för småskalig vattenkraft, vilket är mycket bra, men för de ärenden som redan är öppnade tänker de fortsätta som vanligt. Enligt min mening borde man även stoppa de pågående ärendena tills man har bestämt sig hur arbetet ska gå vidare. Den småskaliga vattenkraften är viktig för landsbygden, och det är viktigt att vi verkligen tar ett omtag i dessa frågor så att inte dessa vattenkraftverk raseras och läggs ned. Om väljer att stoppa nya ärenden borde den även göra halt på de ärenden som redan pågår. Jag är övertygad om att det finns en bred majoritet i riksdag för att se över lagar och regler så att de småskaliga vattenkraftverken kan fortsätta på den svenska landsbygden. Självklart måste man behandla alla småskaliga vattenkraftverk lika. Har man tillfälligt stoppat skapande av nya ärenden borde man även stoppa de gamla ärendena medan en utredning om de småskaliga vattenkraftverkens framtid pågår. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Är klimat- och miljöministern beredd att ta initiativ till att se över situationen för de småskaliga vattenkraftverken?
fr · H311125 · 2015-10-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:125 Oskuldskontroller på svenska vårdcentraler av (M) till Statsrådet (S) I TV4:s avslöjades att det förekommer att läkare på svenska vårdcentraler utfärdar så kallade ”oskuldsintyg”. I programmet avslöjades att läkare gick med på att utföra oskuldskontroller på unga tjejer under trots att dessa protesterade mot detta. Oskuldskontroller och oskuldsintyg är inte tillåtna enligt svensk lagstiftning. Att tvinga någon att genomgå en oskuldskontroll är förbjudet enligt svensk grundlag; i regeringsformen finns ett uttryckligt skydd mot påtvingade fysiska ingrepp. All hälso- och sjukvård ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet, enligt patientsäkerhetslagen. Då det inte är möjligt att medicinskt utreda om någon är oskuld är det inte förenligt med lagen att genomföra dessa undersökningar. Förutom detta påpekar flera människorättsorganisationer att oskuldskontroller även är ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet; Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att så kallade oskuldskontroller aldrig mer ska genomföras på svenska vårdcentraler?
fr · H311126 · 2015-10-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:126 som region av (M) till Statsrådet (S) Jag har tidigare i en skriftlig fråga (fråga 2014/15:770 Region ) till civilminister uppmanat honom att låta vara en region. I svaret skriver civilministern att kommittén har erhållit ett öppet uppdrag samt att det är av särskild vikt att kommittén för dialog med, och kontinuerligt inhämtar synpunkter från, bland annat berörda kommuner och landsting. Enligt direktiven bör förslagen vara väl förankrade med berörda parter. Jag menar att det finns stora skillnader mellan information och förankring. Min fråga till statsrådet blir därför: Hur och på vilket sätt sker förankringen?
fr · H311127 · 2015-10-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:127 Hemsjukvård för barn i livets slutskede av (M) till Statsrådet (S) Få kommuner kan erbjuda hemsjukvård för barn som är i livets slutskede. Barn inklusive föräldrar kan i vissa sammanhang önska detta, men beslut om hemsjukvård från kommunen kan i vissa fall ta . kunde vi i medierna ta del av berättelsen om ett barn som ville hem till sina syskon, men kommunen tog på sig för att ens lyfta upp ärendet och barnet hann därför avlida. Detta är helt oacceptabelt i en för familjen traumatisk situation. Det är i huvudsak en fråga för kommunerna men folkhälso- och sjukvårdsministern har ett övergripande ansvar. Enligt Barncancerfonden behövs det en ny organisation av hemsjukvården för cancersjuka barn. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta i de fall där kommuner brister i sin hantering av erbjudande om hemsjukvård för barn som är i livets slutskede?
fr · H311128 · 2015-10-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:128 Medborgarskapsreglerna av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För att bli svensk medborgare krävs som regel att du ska ha varit bosatt i . Det finns dock en grupp människor som måste vänta för att få ansöka om att bli svenska medborgare. Det handlar om de personer som inte kan styrka sin identitet på ett godtagbart sätt på grund av saknad identitetshandling eller annan accepterad dokumentation som styrker deras härkomst. För dessa individer kan ansökan om medborgarskap ske först efter att de bott i . Att individer som inte kan styrka sin identitet får vänta handlar om en rättssäkerhetsfråga och är i grunden en god tanke. Dock är det fel att människor straffas i de fall där de gjort allt i sin makt för att styrka sin identitet med till exempel pass från sina hemländer, men där inte godkänner vissa länders pass och id-handlingar. Detta gäller bland annat länder som och . Lagen bör ses över så att alla individer ska kunna ansöka om medborgarskap i , förutsatt att man gjort allt i sin makt för att bevisa sin identitet och att det inte finns skäl för att misstro individens utsaga. Enskilda individer ska inte straffas för situationer i sina hemländer som de inte råder över och ska inte heller straffas för att inte godkänner vissa pass eller id-handlingar från enskilda länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser justitie- och migrationsministern att göra medborgarskapsprocessen mer likvärdig?
fr · H311129 · 2015-10-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:129 Uppdatering av skatteavtal med av (M) till Finansminister (S) Syftet med skatteavtal mellan länder är att både undvika dubbelbeskattning och att förhindra skatteflykt. Det finns därför ett intresse för alla berörda parter att avtalen är aktuella. Alliansregeringen tog krafttag i denna fråga och tecknade både skatteavtal och informationsutbytesavtal med ett stort antal länder. Det skatteavtalet som kommer upp för beslut är avtalet mellan samt och och ersätter ett avtal . Det påverkar många personer så det var hög tid att det uppdateras. Ett annat avtal som borde uppdateras är avtalet med . Det är daterat 1992 och det har hänt mycket . Eftersom även det avtalet berör många människor vore det angeläget att det är anpassat efter gällande lagstiftning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister . När kommer dubbelbeskattningsavtalet med att uppdateras?
fr · H311130 · 2015-10-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:130 Bidrag till kommunerna för planarbete av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har i sin budgetproposition aviserat att ska fördelas till kommunerna för att kommunerna ska kunna möta det stora behovet av bostäder. Dock är det okänt hur pengarna ska fördelas. Enligt propositionen ska medel tillföras och fördelas baserat på det faktiska bostadsbyggandet. Men det är oklart på vilka siffror det faktiska bostadsbyggandet ska baseras. Gäller det färdigställda eller påbörjade byggnationer eller planerade byggnationer ? Många av kommunernas budget är i dagens läge färdigställd. Om budgeten inte redan är antagen kommer den med sannolika skäl att antas i kommunfullmäktige . Således mycket snart. Det är därför angeläget att regeringen presenterar sitt tänkta förslag. Men anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : På vilka grunder avser regeringen att fördela pengar till kommunerna vad avser faktiskt bostadsbyggande?
fr · H311131 · 2015-10-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:131 Nya enprocentsmålet av (M) till Statsrådet (MP) I ett svar på en annan skriftlig fråga om enprocentsmålet i biståndet och de två sätt som finns att räkna ut bni meddelar regeringen att: ”Parallellt arbetar vi för att anpassa biståndsbudgeten till den nya beräkningsmodellen för BNI. ligger självklart kvar på höga nationella biståndsnivåer men procentsatsen sjunker av redovisningstekniska skäl. Enligt den nya modellen motsvarar biståndsramen av BNI. redovisar enligt båda modellerna till /DAC. Regeringens målsättning är att biståndet ska uppnå en procent av BNI enligt den nya beräkningsmodellen. Det innebär en väsentlig ambitionsökning för det svenska biståndet eftersom ökningen behöver finansieras inom ramen för befintliga resurser.” Detta har väckt uppmärksamhet. Det kan tyckas otydligt att den rödgröna regeringen inte har kommunicerat mellan beräkningsmodellerna. Det kan också tyckas otydligt att den rödgröna regeringen tar till redovisningstekniska skäl och därefter meddelar sin målsättning att nå enprocentsmålet . När kommer regeringen att föreslå en budget som når enprocentsmålet genom att använda den nya metoden för uträkning av bni?
fr · H311132 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:132 Körkortslån för ungdomar av (M) till Statsrådet (S) I valrörelsen var ett av statsministerns vallöften att göra det möjligt för ungdomar med godkända avgångsbetyg från gymnasieskolan att ta CSN-lån på för att ta körkort. Regeringen har lagt fram sin andra budgetpropositionen sedan valet, men vallöftet om CSN-lån för körkort finns fortfarande inte med i budgeten. En viktig faktor för att få jobb och kunna starta eget är att ha körkort. har inte alla ungdomar råd att kunna bekosta en dyr körkortsutbildning. Har man inget arbete eller studerar är det svårt att få banklån för att finansiera sitt körkort. Det är därför angeläget att öka möjligheterna för ungdomar att finansiera sin körkortsutbildning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att hålla vallöftet om att införa CSN-lån för körkort?
fr · H311133 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:133 Kommuners och företags fusk med a-kassan av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det har i mediernas uppslag över årens lopp framkommit misstankar om att en del kommuner skjuter över kostnader för sitt försörjningsstödsansvar till a-kassan på ett mycket tvivelaktigt sätt. Genom att kortvarigt anställa människor som lever på försörjningsstöd så att de når arbetsvillkoret och kvalificerar sig för a-kassan för man över det ekonomiska ansvaret på staten när anställningarna löper ut. I vissa fall uppges kommuner använda samma metod så systematiskt att samma individer inte ens ges arbetsuppgifter. Även organisationer och privata företag har rapporterats ägna sig åt samma metod för att slippa betala lön för sina anställda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur ställer sig arbetsmarknadsministern till att kommuner anställer människor i försörjningsstöd enbart i syfte att sedan friställa dem och på så sätt föra över det ekonomiska försörjningsansvaret på staten och vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stoppa detta?
fr · H311134 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:134 skjutfält på av (M) till Försvarsminister (S) För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. skjutfält är det enda kvarvarande skjutfältet på . Enligt Försvarsmaktens plan för övnings- och skjutfälten ska skjutfält vidmakthållas. Försvarsmakten ansökte om tillstånd till miljöfarlig verksamhet på skjutfält. på beslutade om tillstånd enligt Försvarsmaktens ansökan. har överklagat beslutet till mark- och miljödomstolen. Mark- och miljödomstolen överlämnade ärendet till regeringen för avgörande där de i sitt yttrande föreslår att kommunens överklagande avslås. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att säkerställa att regeringsprövningen sker inom rimlig tid, så att en permanent militär närvaro åter kan komma på plats, inom det tidsatta målet?
fr · H311135 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:135 Nyanländas jobb i de gröna näringarna av (M) till Statsrådet (S) Statsminister har givit besked om att nyanländas etablering ska underlättas genom instegsjobb i de gröna näringarna och särskilt skogsbruket. Bland annat har ett pilotprojekt tillsammans med SLU, och Arbetsförmedlingen aviserats. För detta avsätts . Detta är en förlegad politik. Riktiga jobb skapas hos företag och arbetsgivare, inte genom sysselsättningsåtgärder från staten. slår dessutom fast att regeringens politik sammantaget leder till mellan 15 000 och 20 000 färre jobb. Regeringen slår i sin budgetproposition fast att sysselsättningen dämpas med den föreslagna ekonomiska politiken. Höjningarna av skatter på jobb och företagande är i mångmiljardklassen. Hur detta ska leda till fler jobb i de gröna näringarna och skogsbruket är oklart. Regeringen höjer arbetsgivaravgifter, gör det mindre lönsamt att jobba och slår undan benen för tillväxt. är många jobb i de gröna näringarna avancerade och kräver särskild kompetens. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet och regeringen möjliggöra tusentals nya jobb i de gröna näringarna och skogsbruket när regeringens politik med skattehöjningar i mångmiljardklassen tydligt leder till färre jobb?