ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311282 · 2015-11-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:282 Överprövning av beslut om jakt på vissa rovdjur av (C) till Statsrådet (S) Regeringen tillsatte flera utredningar som skulle se över den svenska rovdjursförvaltningen och då främst förvaltningen av varg. En del av dessa utredningar gällde hur instansordningen vid beslut om skyddsjakt och licensjakt ska se ut. Dagens system där länsstyrelsernas beslut endast kan överklagas till möjliggör en snabb och administrativ korrekt process som inte, vilket tidigare varit fallet, riskerar att omöjliggöra licensjakt i och med att frågan fastnar i en domstolsprocess. Dagens system var också en del i den rovdjursproposition som ställde sig bakom 2013. Regeringens utredning om instansordningen föreslår en återgång till den tidigare domstolsprocessen men, poängterar att rättsläget är oklart. Just nu pågår en process där dom inväntas från i just denna fråga. Regeringen har dock redan kallat till och hållit remissmöte med anledning av utredningsförslaget. Om regeringen avser att följa utredningsförslaget så frångår man inte bara den politik som beslutat utan man riskerar också att kraftigt försvåra en aktiv rovdjursförvaltning och äventyra möjligheten till effektiv skyddsjakt och eventuell licensjakt . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att föreslå förändringar med anledning av utredningsförslaget innan getts möjlighet att klarlägga rättsläget och därigenom försvåra möjligheten till en aktiv rovdjursförvaltning?
fr · H311283 · 2015-11-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:283 Kostnader för avhysning av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) EU-migranters olovliga bosättningar på privat mark har varit ett ganska vanligt samtalsämne. Många har frustrerats över hur regeringen kan låta detta fortgå. har vid ett flertal tillfällen pekat på detta fenomen och kritiskt ifrågasatt regeringens, men även övriga oppositionens, passivitet i frågan om EU-migranterna. Att regeringsföreträdare nu väljer att ge oss rätt i att ansvaret för dessa människor ligger hos respektive hemland är naturligtvis glädjande. Även om det är välkommet saknas fortfarande handling och beträffande de illegala bosättningarna kan hederliga medborgare drabbas hårt. Att bosätta sig på någons privata mark kallas egenmäktigt förfarande enligt och kan därtill också innebära olaga intrång eller hemfridsbrott i de fall tomten avgränsas med exempelvis ett staket. Trots att det finns starka skäl för polisen att ingripa sker det sällan eller inte alls, och när det sker har det ofta gått , vilket vi kunnat erfara i . visar på ett skrämmande exempel där markägaren varit maktlös och sedan tvingas betala ett högt pris för att människor på eget bevåg ockuperat vederbörandes mark. Efter att sökt hjälp hos såväl polisen som kronofogden beslutade den lokala miljönämnden om avhysning. Dock har de sanitära förhållandena och olägenheten för omgivningen blivit riktigt allvarliga. Markägaren har dessutom i slutändan fått betala notan på hela . Med anledning av detta önskar jag att justitie- och migrationsministern svarar på om han anser att det är rimligt att markägare tvingas betala för personer som olovligen ockuperat vederbörandes mark och om inte vilka åtgärder han i sådana fall avser att vidta.
fr · H311284 · 2015-11-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:284 UF-företagande av (SD) till Statsrådet (S) Småföretagare är jobbskapare och utan näringslivet skulle vi inte ha råd med den service som så många invånare ser som självklar. innebär inte bara fler jobb utan även mer kunskap, eventuell marknadsföring av vårt land, högre sysselsättning och såklart högre skatteintäkter. Allt detta kan ligga till grund för ett mer välmående folk, där problem med depression eller annan form av psykisk ohälsa minskar. Ett aktivt företagande i möjliggör med andra ord ett väl fungerande samhälle. För att de med goda idéer ska lyckas, inspireras och lockas till att utvecklas ytterligare krävs det goda förutsättningar kombinerat med en företagsvänlig attityd från staten och från politiker. Arbetslösheten för unga ligger på chockerande höga nivåer och det finns umgängeskretsar där arbetslöshet under vardagarna är betydligt vanligare än att man går till ett arbete. Eftersom fyra av fem nya jobb kommer från småföretagen bör det ses som det område med störst potential för att möjliggöra att fler får in en fot på arbetsmarknaden, som nya idéer – som ofta finns bland unga – kan förvandlas till något stort. Genom Ung Företagsamhets utbildning, UF-företagande, erbjuds ungdomar en möjlighet att driva ett eget företag i utbildningssyfte under ett läsår som en del av sina gymnasiestudier. Tack vare att elever knyter nära kontakter med näringslivet och lyckas träna eller utveckla sin kreativitet, företagsamhet och sitt entreprenörskap kan de bygga vad som kan utvecklas till ett livsverk som de möter en verklighet bortom skolans väggar. Flera av dem som påbörjat ett företag kan fortsätta efter att studierna avslutats och på så sätt slippa ett ofrivilligt val mellan fortsatta studier och arbetslöshet. Statistiken från de satsningar som har gjorts talar ett tydligt språk. Utöver självklarheter som att de som drivit UF-företag i större utsträckning startar företag, anställer de också fler personer i sina företag. har även en högre omsättning än andra i sina företag och livslängden på företagen är dessutom längre. Enligt rapporten av utbildning i entreprenörskap - en långtidsstudie av UF alumners arbetsmarknadspotential och företagande (2013) av och från näringslivets forskningsrapport , får UF-företagare en högre medelinkomst under livet, blir i större utsträckning chefer och har en högre etablering på arbetsmarknaden än andra. Nästan 300 000 elever har deltagit i UF-företagandet sedan starten och tycker att det har varit lärorikt och utvecklande. Med anledning av detta önskar jag att statsrådet svarar på frågorna om hon avser att verka för att utveckla UF-företagande eller likande projekt i landets skolor och vad hon avser att göra för att öka möjligheten och intresset för unga att starta eller driva egna företag.
fr · H311285 · 2015-11-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:285 Utökning av skolidrotten av (M) till Utbildningsminister (MP) Barn och ungdomar är mer stillasittande och allt fler unga drabbas av övervikt och fetma. av barn i är överviktiga och lider av sjukdomen fetma. Barn med fetma kan utveckla insulinresistens, blodfettrubbningar och leverpåverkan. Prognosen för barn med fetma och övervikt avseende möjligheten att utan behandling bli normalviktiga som vuxna är dålig, då av de barn som i sex- till sjuårsåldern är överviktiga eller lider av fetma är överviktiga eller feta i de sena tonåren. Barn och ungdomar behöver röra på sig mer för att öka sitt välbefinnande. Utöver detta finns positiva effekter i form av förbättrade skolresultat och förbättrad motorik. är ett av de länder i som har minst skolidrott i . är det att agera för mer idrott i skolan. Forskning inom området hur fysisk aktivitet påverkar skolresultaten positivt finns. Forskning genomförd av från det skånska var tidiga med att visa ett samband mellan fysisk aktivitet i skolan och skolresultat. Gruppen med utökad idrottsundervisning utvecklades bättre motoriskt och fick även bättre skolresultat. Ny forskning som presenterades bekräftade resultaten från . Forskarna vid vid vid genomförde en vetenskaplig studie där de testade hypotesen att en ökad mängd rörelse på schemat stimulerar lärandet och förbättrar skolresultaten. Resultaten är enligt forskarna samstämmiga. En större andel elever på interventionsskolan uppnådde läromålen i samtliga undersökta ämnen – svenska, engelska och matematik – jämfört med kontrollgruppen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Kommer regeringen att under innevarande mandatperiod komma med förslag till om att utöka skolidrotten?
fr · H311286 · 2015-11-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:286 Trafikens ökade klimatutsläpp av (MP) till Statsrådet (S) Med bara en månad kvar till klimatmötet i presenterar oroväckande siffror om att utsläppen från vägtrafiken i återigen ökar. Detta är något som djupt oroar mig. har koldioxidutsläpp från vägtrafiken i sakta med säkert minskat. Men har kurvan börjat peka uppåt igen och kallar situationen ett trendbrott. En anledning är förstås det låga oljepriset. Men det finns fler saker som spelar in. Regeringen har bestämt att vi ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. Vägtrafiken står för en tredjedel av klimatutsläpp. En viktig åtgärd för att minska våra klimatutsläpp är därför att minska utsläppen från vägtrafiken, genom att minska biltrafiken på våra vägar och gator och att se till att de fordon som åker på våra vägar går på förnybara drivmedel och el. Jag vill därför fråga statsrådet :
fr · H311287 · 2015-11-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:287 Tvångskonverteringar i av (KD) till Utrikesminister (S) Enligt förföljs kristna i flest länder i världen. På organisationen lista över de länder där förföljelsen av kristna är som störst befinner sig på en tredje plats. härjningar och erövring av staden där många assyriska kristna verkat i över 1 förklarar en stor del av situationen. Doors har över 140 000 tvingats fly från sina hem. Vid sidan av repression har livet som i övriga under premiärminister blivit allt svårare. Krav på slöja och påtvingade firanden av muslimska högtider. som konvertering från islam till kristendom är i det närmaste otänkbart och förbjudet. En ny irakisk lag har emellertid gjort livet som i ännu svårare. Även landets övriga minoritetsreligioner, som mandéer och yazidier, drabbas. Den nya lagen stipulerar att barn automatiskt blir muslimer om någon av deras respektive föräldrar konverterar till islam. Lagen gäller oavsett barnets ålder. Om en man konverterar till islam och hans kristna hustru är gravid, skulle med denna lag barnet födas som . Barnet saknar sedan möjlighet att därefter kunna vara annat än . De tre utpekade minoritetsreligionerna har protesterat mot förslaget och vädjat att barn ska få välja sin religionstillhörighet när de fyller . Med anledning av det som framförts vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt tänker utrikesministern, i och i internationella sammanhang, arbeta för att förmå styrande att respektera religionsfriheten, i synnerhet rätten att själv få välja sin religionstillhörighet?
fr · H311288 · 2015-11-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:288 Olika lagstiftning för alkoholhaltiga drycker och alkoholhaltiga preparat av (FP) till Statsrådet (S) Alkoholhaltiga drycker som innehåller alkohol får bara säljas på Systembolaget medan glass innehållande alkohol kan säljas i dagligvaruhandel. Skälet anges vara att glassen enligt definieras som preparat. Det innebär att barn kan köpa glassen, däremot måste man ha fyllt innan man får köpa öl med samma alkoholhalt och då bara på Systembolaget. Min fråga till statsrådet är: Avser regeringen att ändra lagstiftningen så att även alkoholhaltig glass och andra produkter avsedda för konsumtion kan inbegripas i samma lagstiftning som den som gäller för alkoholhaltiga drycker?
fr · H311289 · 2015-11-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:289 Förhindrande av streetracing av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Runt om i landet har vid upprepade tillfällen så kallade streetracingtävlingar arrangerats. Streetracing är olagliga biltävlingar som körs i trafiken. Racingtävlingarna är en del av undergroundkulturen och har körts i större omfattning . Brotten utgörs huvudsakligen av fortkörning och att köra på olovlig väg. Tillställningarna är illegala. Vid tävlingarna försummas trafiksäkerhet samt hastighetsbestämmelser i hög grad, vilket också resulterat i ett antal dödsolyckor . Polisen gör vad de kan för att få bort dessa personer från våra vägar, men tyvärr kommer de ofta tillbaka för att fortsätta att arrangera tävlingar. Mycket på grund av att tiden för lagföring i tingsrätt är lång och påföljden som utdöms oftast är låg. Mer arbete bör läggas på att få bort dessa personer från våra vägar där andra medborgare kan drabbas av deras uppsåtliga negligering av trafikregler. För att få bukt med problemet bör polisen ges utökad rätt att beslagta fordon, oavsett om föraren är ägare till fordonet eller inte. Det ska inte vara möjligt att undvika ett beslagtagande genom att framföra ett fordon som är registrerat på en annan person. Fordonet ska bärgas bort till polisens uppställningsplats där ägaren sedan kan lösa ut fordonet mot erläggande av en avgift. Avgiftens storlek bör vara kopplad till värdet på det beslagtagna fordonet. På detta sätt kommer man åt de bilar som används vid streetracing, eftersom de i de flesta av fallen är för värdefulla för att förverkas enligt dagens lagstiftning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad gör ministern och regeringen för att utvidga polisens beslagtaganderätt för att förhindra streetracing på vägar?
fr · H311290 · 2015-11-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:290 Moms på e-böcker av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I interpellationsdebatten om beskattningen av människors kulturutövning (2015/16:61)säger kultur- och demokratiministern att ”regeringens utgångspunkt är att lika produkter ska beskattas på samma sätt”. Ministern använder detta argument för att höja biografmomsen till samma momssats som dvd-marknaden, streamad film och betal-tv. Att regeringen tar alla chanser att höja skatter är uppenbart och oroväckande. Momsen på digitala böcker är medan alla andra bokformat har moms i . Det är EU-lagstiftningen som styr vilka varor och tjänster som medlemsländerna får ha reducerad moms på. Det faktum att digitala böcker har högre moms än alla andra bokformat påverkar förstås konsumentpriset och bidrar till att försvåra för det digitala formatet att få fäste på den svenska bokmarknaden. Eftersom den digitala bokmarknaden är mycket liten innebär inte en sänkning av momsen på digitala böcker något större avbräck för statskassan. Här borde regeringen mer aktivt driva frågan om ett breddat undantag för böcker i EU. EU:s sjätte mervärdesskattedirektivs lydelse, vilket reglerar undantagen, bör ändras från ”momsen på alla böcker på fysiska bärare” till ”momsen på alla böcker oavsett format”. Regeringens höjning av biografmomsen är olycklig och med argumentet att lika produkter ska beskattas på samma sätt ökar nu oron för att regeringen även avser att höja momsen på böcker eftersom man verkar vilja harmonisera momsen. Alternativt så är det en signal för att regeringen har för avsikt att agera för att sänka momsen på e-böcker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Har regeringen för avsikt att höja momsen på böcker generellt eller att sänka momsen på e-böcker i syfte att nå en harmoniserad moms på böcker?
fr · H311291 · 2015-11-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:291 Ändringar i EU:s vapendirektiv av (M) till Statsrådet (S) bereder ett förslag om ändringar av direktivet om kontroll av förvärv och innehav av vapen (vapendirektivet). ska enligt uppgifter arbeta med att försöka påverka kommissionen så att det inte blir onödigt strängt. Dessa automatvapen och vissa halvautomatiska vapen är utsatta för en sträng kontroll och kräver att man aktivt tränar och tävlar med dessa vapen. Det är inte de lagliga vapnen, som används av skyttar och jägare, som är inblandade i brottslig verksamhet, utan det är i stort sett uteslutande olagliga vapen som används i den brottsliga verksamheten. Därför förefaller det mycket märkligt att vill förbjuda eller begränsa möjligheten att ha vapen som är lagliga och används i tränings- och tävlingssammanhang. Det vore betydligt bättre och säkrare om aktivt arbetade med hur man ska få bort de olagliga vapnen från marknaden och gatan. Att slå mot ett skytteintresse och begränsa möjligheterna till att bedriva sportskytte i olika former är högst anmärkningsvärt. har ett av hårdaste regelverk för vapen. Därför utgår jag från att kommer att avvisa ett eventuellt förslag från som äventyrar utövandet av dessa olika skyttesporter i . Vad avser statsrådet att göra för att sport- och tävlingsskyttar inte ska bli drabbade av detta eventuella nya direktiv som äventyrar stora delar av den svenska skytteverksamheten?
fr · H311292 · 2015-11-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:292 Stöldgods som lämnar landet av (M) till Statsrådet (S) Det har via medier påtalats att stölderna av maskiner, traktorer, gräsklippare och andra kapitalvaror är omfattande och att brottsligheten jobbar snabbt och effektivt för att stöldgodset så snabbt som möjligt ska lämna landet. Brottsligheten är välorganiserad och utnyttjar de svagheter som finns i att det är för få poliser totalt och för få poliser ute på våra vägar. Men stöldgodset måste ändå lämna landet via en gränsstation, och där skulle man nog kunna göra mer om man hade bättre resurser och större befogenheter att utföra sitt jobb. Det är viktigt att vi får stopp på dessa välorganiserade stölder och hindrar stöldgodset att lämna landet. Våra gränsstationer bör förstärkas. Vad avser statsrådet att göra för att stärka gränskontrollerna och för att stoppa denna utförsel av stöldgods ur landet?
fr · H311293 · 2015-11-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:293 Gränsöverskridande järnvägstrafik av Boriana (M) till Statsrådet (S) Exportindustrin är helt avgörande för välstånd. Betydelsen av pålitliga, säkra och hållbara transporter från till kontinenten kan inte nog understrykas. spårade ett godståg ur vid Farris i , och orsakade skador på rälsen som fick repareras . Då blev järnvägstransporterna med färja via det enda alternativet. Antalet tågvagnar på sträckan fördubblades och på linjen tredubblades volymerna . har antalet järnvägsvagnar som passerar Hamn sjunkit från 118 000 till 27 000. Frågan om den höga kostnaden för att upprätthålla en järnvägsstruktur i förhållande till det låga utnyttjandet har ställts av Hamn, och alternativet att lägga ned järnvägstrafiken har diskuterats. En eventuell nedläggning skulle resultera i att det enda alternativet för järnvägstransporter av gods blir , som redan är hårt belastad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det behövs en alternativ väg för järnvägstransporter till kontinenten?
fr · H311294 · 2015-11-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:294 klimatprojekt i av Boriana (M) till Statsrådet (S) Svenska staten stöttar via ett FN-godkänt klimatprojekt i . Projektet går ut på att plantera skog för att på så sätt binda koldioxid som annars skulle finnas i atmosfären. har det inneburit en klimatkompensering för svenska staten på drygt , målsättningen är . Att ta ansvar för miljön är bra och önskvärt, men just det här projektet har inte fallit väl ut. Enligt uppgifter från Kalla Fakta på TV4 tränger projektet undan lokalbefolkningen och det planteras skog på mark som annars hade kunnat användas som odlingsmark. Bybor ska även ha blivit berövade viktiga resurser samt utsatts för våld och hot. Svenska statens ambitioner att vara en ledande aktör inom den globala miljöpolitiken har här förvandlats till ett sätt att diskriminera lokala bönder i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att klimatprojekt i är en framgång för svensk klimatpolitik, samt om statsrådet har vetskap om huruvida driver liknande projekt på andra platser i världen?
fr · H311295 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:295 Felaktiga påståenden från finansministern av (M) till Finansminister (S) Inför intervjuades finansministern av Europeiska rådets nyhets- och informationsenhet. Där refererade finansministern till ”förslag att inte betala EU-avgiften”. Detta är alltså inte vad har föreslagit, utan anser att bör kräva tillbaka mer av medlemsavgiften för att vi har EU:s i särklass mest omfattande asylmottagande per capita. Att finansministern så gravt misstolkar eller vantolkar det största oppositionspartiets politiska utspel är synnerligen oprofessionellt, inte minst mot bakgrund av att regeringen gör anspråk på att eftersöka breda parlamentariska överenskommelser. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern hur hon drog slutsatsen att vill att ska upphöra att betala EU-avgiften.
fr · H311296 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:296 Problemet med sjögull i våra vatten av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Flytbladsväxten sjögull (Nymphoides peltata) sprider sig i svenska vattendrag och är ett växande problem i insjöar och vattendrag. Växten har sitt ursprung i och . Förekomsten i beror på inplantering som gjordes i tron att växten skulle vara gynnsam för fisklivet. Dock visade det sig att sjögull i stället är direkt skadlig för svenska vattendrag och att den sprider sig på ett invasivt sätt. Växten är ytlevande och breder ut sig snabbt och tätt – den förökar sig både med frön och genom att lösa växtdelar slår rot (vegetativ spridning). Detta resulterar i döda bottnar och minskad växtlighet som i sin tur försämrar för djurlivet. Sjögull orsakar en bristande biologisk diversitet och kan skada känsliga ekosystem. När växten växer ihop till täta mattor har den också blivit ett hinder för ett aktivt friluftsliv och rekreation på de områden där det är som värst. Åtgärder för att ta bort växten ur drabbade vattendrag har vidtagits med bottentäckning, flytande täckning och senast maskinell slåtter. Att bärga den skördade växten är också ett stort och kostsamt arbete, eftersom lösa växtdelar medför risk för ytterligare spridning. Det finns möjlighet för drabbade kommuner och länsstyrelser att ansöka om medel för bekämpning av sjögull från både och EU, men dessa medel räcker inte till, och det är inte helt säkert att medel ens avsätts. De medel som EU eventuellt avsätter kommer inte heller att finnas tillgängliga . Ett av de vattendrag som är hårt ansatt av sjögull är och tillrinnande vattendrag. har i tillsammans med tre andra länsstyrelser, fyra kommuner och två vattenvårdsföreningar gått samman för att bekämpa vattenväxten. Detta riskerar dock att bli väldigt kostsamt, och pengar kommer att behövas tas från andra verksamheter. Hur stor kostnaden kommer att bli är ännu oklart, då växten sprider sig fort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vad avser ministern och regeringen att göra åt den växande problematiken med sjögull i och andra vattendrag?
fr · H311297 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:297 Antalet specialsjuksköterskor inom svensk sjukvård av (M) till Statsrådet (S) Kunskapsintensiv vård är en viktig pusselbit i det moderna välfärdssamhället, och där är kvalificerade sjuksköterskor en viktig del. Andelen grundutbildade sjuksköterskor i förhållande till befolkningen har ökat , men antalet utbildade specialistsjuksköterskor har minskat. Andelen sjuksköterskor med specialistkompetens har minskat med en femtedel , och har 600 specialistsjuksköterskor slutat. bedömning är att av alla sjuksköterskor skulle behöva ha en specialistutbildning för att det nationella vårdbehovet ska säkras. Bristen på specialistsjuksköterskor gör att en säker vård inte kan garanteras, och utan möjlighet att göra karriär inom vårdyrket minskar också yrkets attraktionskraft. I vissa landsting utgår ersättning till sjuksköterskor som väljer att specialisera sig inom ett efterfrågat område, men i de flesta fall får de som vill specialisera sig själva finansiera sin specialistutbildning. I den senare gruppen har långt ifrån alla en garanti om anställning inom det område man har utbildat sig, och även med en sådan garanti är specialistutbildningen ofta en investering med mycket blygsam ekonomisk avkastning. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet om regeringen avser att vidta några åtgärder för att öka antalet specialsjuksköterskor inom svensk sjukvård.