frs · H212653 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr 2015/03511/S Svar på fråga 2014/15:653 av (M) Utbildningsstöd till familjehemsplacerade barn har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsministern hur statsrådet och regeringen ser över möjligheten att arbeta vidare med att förbättra skolresultaten för familjehemsplacerade barn i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En lyckad skolgång är den enskilt starkaste skyddsfaktorn för en gynnsam utveckling senare i livet för placerade barn. Samhället har ett särskilt ansvar för att placerade flickor och pojkar får det stöd som de behöver, t.ex. att de får den skolgång de har rätt till. Av skollagen framgår att alla elever oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden ska ha lika tillgång till utbildning inom skolväsendet. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt och en strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Elevers lika tillgång till utbildning är en grundläggande princip i skollagen. Detta gäller inte minst elever som blir placerade i familjehem eller på hem för vård eller boende (HVB) då dessa elever ofta befinner sig i en utsatt situation och många har en problematisk skolsituation. För att säkerställa att HVB-placerade barn får samma utbildning som andra elever dvs. en likvärdig utbildning av god kvalité har regeringen i proposition Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus (prop. 2014/15:43) föreslagit ändringar i skollagen. Ändringarna träder ikraft . För att tillgodose placerade barns behov av skolgång behövs en fungerande samverkan mellan skola, socialtjänst, vårdnadshavare och familjehemsföräldrar eller personalen vid HVB. har ett övergripande ansvar för att en sådan samverkan kommer till stånd. Regeringens målsättning är att alla elever ska få en ärlig chans att lyckas i skolan. För att alla elever ska ha möjlighet att nå kunskapskraven krävs att eleverna får den tid de behöver med sina lärare, att undervisningen anpassas till deras förutsättningar och behov samt att stöd sätts in . Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare med uppdraget att undersöka förutsättningarna för att införa en läsa-skriva-räkna-garanti och lämna förslag om vad garantin bör innehålla. Syftet med garantin är att utarbeta ett system som ser till att alla elever, både flickor och pojkar, får de extra anpassningar eller det särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. För att höja utbildningskvaliteten och ge lärare i lågstadiet mer tid för varje elev får skolans huvudmän, kommuner och fristående skolor vidare möjlighet att ta del av ett statsbidrag för att kunna anställa fler lärare, speciallärare eller annan personal så att lärare får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre. föreslår regeringen att ca avsätts för detta ändamål och beräknas . För att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas och förbättras kommer regeringen att inrätta nationella skolutvecklingsprogram (prop. 2014/15:100). Huvudmän och skolor har olika förutsättningar och behov. För att möta denna mångfald bör en variation av insatser inom olika områden erbjudas huvudmän och skolor. Insatserna kan avse olika kompetens- och stödinsatser när det t.ex. gäller undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete, statistik och resultatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd, hur administrationen kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. Regeringen anser vidare att statens stöd till huvudmän och skolor med låga studieresultat och tuffa förutsättningar behöver förstärkas. Skolor med tuffa förutsättningar behöver t.ex. mer resurser för att utveckla pedagogik och metodik samt förmågan att möta elever med olika förutsättningar. Inom ramen för satsning samverkan för bästa skola föreslår regeringen därför att avsätts och därefter beräknas . De bästa förutsättningarna för inlärning får eleverna i en skolmiljö som är stimulerande, trygg och hälsosam. Sambandet mellan hälsa och lärande är väl etablerat; god hälsa leder till ökat välbefinnande, och därmed även till bättre förutsättningar för lärande hos den enskilda eleven. I syfte att förbättra förutsättningarna för höjda skolresultat avser regeringen att förstärka elevhälsan och beräknar därför i vårpropositionen ett riktat statsbidrag om .