ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312428 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08453/TIF Svar på fråga 2015/16:428 av Per Klarberg (SD) ovilja att uppgradera baliser Per Klarberg har frågat mig om jag delar MTR Express uppfattning att missgynnar företaget genom att inte uppgradera och omprogrammera baliserna på raksträckorna så att MTR Express tåg kan utnyttja sin fulla potential avseende högsta tillåtna hastighet. signalsystem är naturligtvis konkurrensneutralt i det att de inte gör skillnad på vilket järnvägsföretag som trafikerar linjen. Däremot finns det tekniska skillnader mellan olika tågtyper som medför begränsningar. Utifrån järnvägens givna förutsättningar avseende utformning av såväl signalsystem som spårgeometri så medför det begränsningar för maximal tillåten hastighet. De högsta hastigheterna kan uppnås med de tåg som har en inbyggd korglutning. De tågbolag som väljer att trafikera med tågtyper som inte har denna korglutning kan inte köra lika fort. När MTR gav sig in på den svenska marknaden var detta kända förutsättningar. Den tågmodell som MTR valde att köpa har inte korglutning och den maximalt tillåtna hastigheten är därmed på vissa sträckor begränsad i förhållande till tåg som har korglutning. Det är möjligt att komplettera signalsystemet så att tåg utan korglutning kan köra fortare på vissa bansträckningar. Detta innebär att det måste installeras ny utrustning på ett stort antal ställen längs spåret och det handlar om en satsning på åtskilliga . Under rådande förhållanden gör bedömningen att underhåll av befintligt järnvägsnät behöver prioriteras.
frs · H312429 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr S2015/07842/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:429 av (M) anmälningar från kommunerna har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta avseende den akuta situationen i kommunerna när det gäller de ensamkommande flyktingbarnen så att kommunerna kan utföra sitt arbete på ett rättssäkert sätt utan att behöva bryta mot lagen. Frågan är ställd mot bakgrund av att antalet ensamkommande barn som söker asyl i ökat mycket kraftigt och att vissa kommuner anser att de inte klarar av att hantera det stora antalet och att de i vissa fall måste bryta mot lagen. Regeringen prioriterar frågan gällande mottagandet av ensamkommande barn och vilken kapacitet samhället har för mottagandet högt. Vi har tagit initiativ för att genom berörda myndigheter följa utvecklingen och får samlad rapportering gällande och andra samhällsfunktioners kapacitet. Dessa rapporteringar visar bland annat på att viktiga samhällsfunktioer rikserar att hotas. Jag är väl medveten om att och framförallt den sociala barn- och ungdomsvården är under hårt tryck, men imponeras också av förmågan att hantera denna extraordinära situation på bästa möjliga sätt givet förutsättningarna. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som syftar både till att begränsa antalet asylsökande, fördela mottagandet jämnare mellan kommunerna och skapa bättre förutsättningar för kommunernas mottagande. I budgetändringspropositionen föreslår regeringen att kommuner och landsting ska tilldelas för att hantera den rådande flyktingsituationen samt till civilsamhällets organisationer. För att förbättra förutsättningar satsar regeringen också efter överenskommelse med 2016–2019 på den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen ska huvudsakligen gå till att stärka bemanningen i den sociala barn- och ungdomsvården. En annan åtgärd som vidtagits är att fått i uppdrag att inrätta en svarsfunktion med uppgift att besvara frågor och ge stöd till landets kommuners socialtjänst med koppling till rådande flyktingsituation. Regeringen har även lagt förslag om en ny lag som innebär att alla kommuner blir skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Alla kommuner måste vara med och ta gemensamt ansvar för mottagandet av nyanlända. Vidare har en utredning tillsatts som ska föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Ett antal kommuner har åtagit sig att bli så kallade ankomstkommuner för att avlasta framför allt . Regeringen ser över vilka regelförändringar eller undantag som kan göras, bl.a. utifrån en skrivelse som inkommit från Kommuner och Landsting om behov av regellättnader för att hantera flyktingsituationen. Slutligen vill jag också nämna att regeringen planerar en rad åtgärder för att skapa återhämtning för svenskt flyktingmottagande som bland annat innebär att regeringen har aviserat en rad tillfälliga migrationspolitiska regeländringar.
frs · H312430 · 2015-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:430 av (M) Finansiering av bidrag till klimatanpassning har frågat statsminister om ökningen på av bidrag till klimatanpassning är ett tillskott till budgeten eller om pengarna tas från annan bistånds-verksamhet. Därutöver ställs frågan om dess medel är additionella eller ska räknas ingå i biståndsramen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har i budgetpropositionerna för såväl 2015 som 2016 varit tydlig med sin ambition att biståndet ska uppgå till en procent av BNI enligt den nya beräkningsmetoden, ENS 2010. Biståndsramen som helhet ökar betydligt 2016, med nästan , varav av ökningen sker med anledning av att bistånds-ramen utökas från 0,96 (1,ENS 1995) till 0,98 (1,ENS 1995). I BP 2016 ingår jämfört med BP 2015 bland annat ytterligare i bidrag till klimatanpassning ( till Anpassningsfonden och till fonden för de minst utvecklade länderna, LDCF). Medlen ingår i biståndsramen, vilket redovisas i enlighet med ovan nämnda EU förordning.
frs · H312431 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr S2015/07848/FST Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:431 av (M) Gårdsförsäljning har frågat mig om jag anser att det är dags att tillåta gårdsförsäljning? beslutade regeringen att lägga betänkandet Utredningen om vissa alkoholfrågor (SOU 2010:98) till handlingarna. Beslutet grundades på att trots den aktuella utredningen och en om- fattande remissbehandling så var det inte möjligt att finna en lösning som möjliggör för svenska vinproducenter att sälja direkt till besökare utan att en sådan lösning skulle riskera Systembolagets monopol – vilket i sin tur skulle leda till negativa konsekvenser för folkhälsan. Den aktuella utredningen slog fast att det inte skulle vara möjligt att begränsa gårdsförsäljningen av alkoholdrycker så att enbart svenska vinproducenter skulle kunna sälja mindre kvantiteter av sitt egenproducerade vin till besökare på gården. Ur ett EU-rättsligt perspektiv skulle gårdsförsäljningen behöva göras tillgänglig för producenter i hela EU för att inte strida mot om diskriminering. Därmed skulle europeiska alkoholproducenter kunna öppna butiker i utan att produktionen sker på den svenska landsbygden. Konsekvenserna av dylikt förslag skulle bli ett försvagat landsbygdsperspektiv och ytterligare en försäljningskanal av alkoholdrycker till konsumenter. Utifrån ett EU-rättsligt perspektiv måste den svenska alkoholpolitiken framstå som trovärdig, sammanhängande och konsekvent. Det finns risk för att rättfärdigandegrunden för detaljhandelsmonopolet skulle bli ifrågasätt om skulle införa en lag om gårdsförsäljning som tillåter en ny försäljningskanal av alkohol till konsumenter parallellt med den ensamrätt som Systembolaget innehar. nämner att har haft gårdsförsäljning och alkoholmonopol utan att EU satt stopp för det. Det är emellertid inte möjligt att rakt av jämföra det aktuella förslaget om gårdsförsäljning i med den form som har. Den finska gårdsförsäljningen är mycket restriktiv och omfattar enbart bär/frukter som växer norr om den sextionde nordliga breddgraden. Den aktuella utredningen gjorde även bedömningen att begränsningar av gårdsförsäljning skulle kunna kritiseras i förhållande till EU:s principer om icke-diskriminering. Ett av de viktigaste preventiva verktygen som finns för att minska alkoholens skadeverkningar är vårt detaljhandelsmonopol. Systembolagets ensamrätt i kombination med andra begränsningar av tillgängligheten till alkoholdrycker har mycket stor betydelse när det gäller att minska alkoholens skadeverkningar och därmed även för folkhälsan. Gårdsför- säljningen i sig torde inte utgöra något hot mot folkhälsan men att genomföra reformer som kan äventyra det svenska monopolet är ett mycket allvarligt hot mot folkhälsan. Det går inte att med säkerhet veta hur en prövning av det aktuella förslaget skulle kunna utfalla i , men jag är inte beredd att riskera monopolet som är grund-bulten i den svenska alkoholpolitiken.
frs · H312432 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr U2015/05714/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:432 av (M) Fördelning av kvalitetsmedlen har frågat mig på vilka grunder regeringen kommer att fördela medel för kvalitetshöjande insatser, och om jag kan försäkra att dessa medel inte utgörs av de som regeringen avsätter för att höja ersättningsbelopp inom Humsamområdet? Regeringen anser att den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen sker på grundval av ett alltför svagt underlag. Regeringen grundar sin uppfattning på den kritik som har framkommit mot de utbildningsutvärderingar som genomfördes –2014, bl.a. att omdömena ges utifrån ett alltför begränsat bedömningsunderlag och att det finns brister i kalibreringen mellan olika utbildningsutvärderingar. Regeringen har mot bakgrund av detta i budgetpropositionen föreslagit att ställningstagande om den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå inte längre ska gälla. Regeringen avvaktar ställningstagande till förslaget och avser därefter återkomma i regleringsbreven .
frs · H312433 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr U2015/05715/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:433 av (M) Färre internationella forskare har frågat mig varför jag avviker från den av beslutade forskningspolitiken och varför anslaget för interna-tionella rekryteringar minskas. Målet med forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Den ökning av anslagen för forskning som skett är bra och kan om den används rätt bidra till att uppfylla detta mål. Flera av de forskningssatsningar som gjordes av föregående regering kan bidra till ökad kvalitet. Ett av de program som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) var satsningen på internationell rekrytering av framstående forskare. Jag instämmer i att satsningar på framstående individer är en viktig faktor för att stärka den svenska forskningens konkurrenskraft. Regeringen bedömer dock att satsningar i större utsträckning bör inriktas mot att rekrytera framstående yngre forskare. Det är bara genom att de främsta yngre forskarna har goda villkor som tillräckligt många av dem kommer välja att satsa på en forskarkarriär. ska vara ett attraktivt land att bedriva forskning i, och det gäller både för individer och för företag. Vi ska i högre utsträckning locka hit unga forskartalanger genom att bygga attraktiva forskningsmiljöer. Detta ska ske som vi satsar på de talanger vi har här i . I båda de fallen tror vi att goda villkor är grundläggande. Systemet för forskarrekrytering och för forskarnas villkor behöver därför ses över. Vi har därför valt att omfördela en mindre andel av dessa medel till andra områden där kvaliteten också behöver stärkas och medlen bättre kommer till nytta.
frs · H312434 · 2015-12-15 00:00:00 — Dnr A2015/03161/I Svar på fråga 2015/16:434 av (M) Etableringspaketet har frågat mig hur arbetet med det utlovade etableringspaketet har gått och när ministern avser att återkomma med de i tidigare frågesvar utlovade förslagen. refererar till ett svar jag lämnade . Vi vet alla vad som sedan inträffat . Fler personer än söker asyl i . Detta kräver åtgärder och insatser på en rad olika samhällsområden. Regeringens fokus är att se till att nyanlända snabbt kommer i arbete och kan bidra till att utveckla . I budgetpropositionen , som beslutat om, föreslår regeringen ett antal investeringar som ska leda till bättre mottagande och snabbare etablering på arbetsmarknaden. Det handlar om investeringar i jobb och utbildning, investeringar för ett bättre mottagande i hela landet och investeringar i det civila samhället. Regeringen har tillsammans med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter fört samtal om s.k. snabbspår. Det innebär åtgärder inom ramen för etableringsuppdraget att skapa snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . pågår arbete med att utforma ett 20-tal snabbspår. Snabbspår för kockar och hälso- och sjukvårdsyrken har redan presenterats. Arbetsförmedlingen tillförs mer resurser för etableringsuppdraget och regeringen ser över möjligheter till regelförenklingar inom etableringsuppdraget i syfte att minska administration och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget. Arbetsförmedlingen får också medel för tidiga insatser för nyanlända med uppehållstillstånd som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden. När fler människor kommer till behövs även fler tolkar. Mot bakgrund av att det råder brist på kontakttolkar fördubblar nu regeringen antalet utbildningsplatser för kontakttolkar. Inom utbildningsområdet satsar regeringen på ett sfi-paket, ökade resurser för validering inom bl.a. hälso- och sjukvårdsområdet och ökade medel för kompletterande utbildningar för personer med utländsk utbildning. För att öka kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända och bland annat skapa bättre förutsättningar att ge praktisk hjälp och stöd i anslutning till mottagande och bosättning, höjs schablonersättningen till kommunerna för de som tas emot . Kommunernas förutsättningar för att ta emot nyanlända är också en viktig förutsättning för att de nyanlända snabbt ska komma igång med en etableringsplan. För att underlätta för nyanlända att etablera sig i och bli en del av det svenska samhället är det viktigt att inkludera flera delar av samhället i etableringsprocessen. Här har det civila samhället en nyckelroll genom sitt engagemang och sin vilja att bidra till nyanländas etablering. Regeringen fortsätter och förstärker medlen för arbetet med flyktingguider och familjekontakter för att ge det civila samhället mer långsiktiga ekonomiska förutsättningar för att bidra till etableringen. Ovanstående är ett antal exempel på vad regeringen har föreslagit i etableringspaketet och som beslutade om .
frs · H312436 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr M2015/04184/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:436 av (M) En ambitiös klimatpolitik har frågat mig vilken klimatpolitisk agenda driver i och hur ska vi nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Frågan är ställd mot bakgrund av EU:s krav på avgasutsläpp från fordon och utveckling av testmetoder för att mäta de verkliga utsläppen vid körning. Låt mig klargöra att de utsläppskrav som diskuteras inte i huvudsak har med klimatpolitik att göra. Icke desto mindre är de viktiga. Kväveoxider har starka negativa hälsoeffekter och bidrar till försurning-en, så även om just dessa utsläpp inte påverkar klimatet så är det utsläpp som vi måste få ned för att klara miljökvalitetsmålen och de miljökvali-tetsnormer som är satta för att skydda människors hälsa. När det gäller förhandlingarna om den nya testmetoden var ett av få länder som stod bakom kommissionens förslag till slutlig konformi-tetsfaktor. För att lyckas få en låg slutlig faktor var regeringen villig att acceptera en högre faktor i den första införandefasen. Regeringens linje bidrog till att beslutet kunde tas snabbare och att den slutliga faktorn blev mer ambitiös än vad en majoritet av medlemsländerna ursprungligen efterfrågade. I detta sammanhang ber jag ta del av mitt svar på fråga 2015/16:435 av .
frs · H312437 · 2015-12-17 00:00:00 — Dnr Fi2015/05495/K Svar på fråga av 2015/16:437 (M) Transparens vid fördelning av extra medel till kommunerna har frågat mig varför beräkningsunderlaget till fördelningen av extra medel till kommunerna inte redovisas. Regeringen beslutade propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47). I propositionen föreslås bl.a. att kommunerna och landstingen engångsvis tillförs (tillfälligt stöd till kommuner och landsting). redovisades en preliminär beräkning av fördelningen av de engångsvisa medlen på regeringens hemsida. godkände regeringens proposition . Regeringen kunde först därefter, , besluta om ett regleringsbrev för anslaget 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I en bilaga till regleringsbrevet anges hur det tillfälliga stödet fördelas mellan enskilda kommuner och landsting. Efter att regleringsbrevet nu har expedierats är ärendet slutbehandlat. De handlingar som lagts till akten, däribland beräkningsunderlaget, är därmed allmänna och kan efter sekretessprövning lämnas ut till den som så begär.
frs · H312438 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Fi2015/05500/SE Svar på fråga 2015/16:438 av (M) Genomsnittlig årsinkomst för RUT-köpare har frågat mig vilken genomsnittlig årsinkomst RUT-köparen har: eller . Som det står i budgetpropositionen refererar till den beräknade genomsnittliga årsinkomsten för samtliga köpare som vid oförändrade regler beräknas göra RUT-avdrag för 2016. Inkomsten om är den beräknade genomsnittliga årsinkomsten för dem som är vid årets ingång och som vid oförändrade regler beräknas göra RUT-avdrag för mer än 2016, men som vid ett sänkt tak inte förväntas kunna överföra det överskjutande beloppet till en partner. Det är alltså en beräkning av den genomsnittliga årsinkomsten för dem som faktiskt bedöms påverkas av det halverade taket i RUT-avdraget.
frs · H312439 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08508/FJR Svar på fråga 2015/16:439 av (M) har frågat om jag avser att arbeta för en genomförbar licensjakt . delegerade rätten att besluta om licensjakt efter varg till länsstyrelserna i mellersta rovdjursförvaltnings-området. När det gäller licensjakten 2016 har berörda länsstyrelser beslutat att totalt 46 vargar får fällas. Tjugo vargar får fällas i , sex stycken i ett revir på gränsen mellan och län, likaså sex stycken i respektive samt åtta vargar i . Jag har förtroende för länsstyrelsernas beslut. Beslut om licensjakt och skyddsjakt efter varg tas av ansvariga myndig-heter. Dessa beslut ska kunna överklagas. Inför licensjakten 2016 kan jaktbeslut överklagas till . Den utredare som tillsattes av för att föreslå en transparent och rättssäker processgång för överprövning av beslut om jakt efter varg som är förenlig med och andra internationella åtaganden har lämnat sitt förslag. En promemoria med förslagen har remitterats och regeringens intention är att säkerställa att beslut om jakt efter varg ska kunna överklagas till domstol. Vidare prövas processgången för överprövning av länsstyrelsernas beslut av och frågan är föremål för ett överträdelseärende hos .
frs · H312440 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08509/FJR Svar på fråga 2015/16:440 av (M) Vargsituationen i har frågat mig hur jag avser att agera för att licensjakten 2016 ska bli av och för att den framgent inte ska försenas och förhindras genom omfattande överklaganden. delegerade rätten att besluta om licensjakt efter varg till länsstyrelserna i mellersta rovdjursförvaltnings-området. När det gäller licensjakten 2016 har berörda länsstyrelser beslutat att totalt 46 vargar får fällas. Tjugo vargar får fällas i , sex stycken i ett revir på gränsen mellan och län, likaså sex stycken i respektive samt åtta vargar i . Jag har förtroende för länsstyrelsernas beslut. Beslut om licensjakt och skyddsjakt efter varg tas av ansvariga myndig-heter. Dessa beslut ska kunna överklagas. Inför licensjakten 2016 kan jaktbeslut överklagas till . Den utredare som tillsattes av för att föreslå en transparent och rättssäker processgång för överprövning av beslut om jakt efter varg som är förenlig med och andra internationella åtaganden har lämnat sitt förslag. En promemoria med förslagen har remitterats och regeringens intention är att säkerställa att beslut om jakt efter varg ska kunna överklagas till domstol. Vidare prövas processgången för överprövning av länsstyrelsernas beslut av och frågan är föremål för ett överträdelseärende hos .
frs · H312441 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr Ju/2015/09538/ Svar på fråga 2015/16:441 av (M) och en revision av namnlagen har frågat mig vad det är som gör att ändringen av namnlagen tar sådan tid och när en färdig proposition kan förväntas. Namnfrågor är av stor betydelse för enskilda och berör många människor i deras vardag. Den nuvarande namnlagen är föråldrad och begränsar i alltför stor utsträckning enskildas möjlighet att fritt välja namn. Jag anser att det är viktigt att regleringen av personnamn moderniseras så att den står i samklang . Det pågår nu ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss om en ny lag om personnamn. Arbetet är prioriterat och målsättningen är att en proposition ska kunna lämnas till .
frs · H312442 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08550/SUBT Svar på fråga 2015/16:442 av (SD) Kompensation för inkomstförluster med anledning av stängning av har frågat mig om det kommer att utgå någon kompensation till företag för utebliven inkomst om stängs. Han har också frågat om hur personer som drabbas av utebliven inkomst och förseningar ska kompenseras. Regeringen har till lämnat ett förslag till en lag som ger regeringen mandat att meddela föreskrifter om krav på identitetskontroller vid transporter som utförs med buss, tåg eller passagerarfartyg till från en annan stat. Lagförslaget om att ge regeringen mandatet att meddela föreskrifter om stängning av väg eller annan led ingår inte i lagförslaget.
frs · H312443 · 2015-12-16 00:00:00 — Dnr N2015/08551/MRT Svar på fråga 2015/16:443 av Per Klarberg (SD) Id-kontroller på Per Klarberg har frågat mig hur personalen på berörda transportföretag ska kunna göra identitetskontroller på ett säkert sätt, utan risk för den egna hälsan, och hur företagen förväntas kunna utföra så utförliga kontroller som krävs med så pass kort förberedelsetid. Förslaget enligt den lämnade propositionen om Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (prop. 2015/16:67) innebär en möjlighet för regeringen att införa identitetskontroller vid resor med bussar och tåg till från utlandet samt med passagerarfartyg som genomför resor till och som är eller kortare. Under förutsättning att antar regeringens förslag i propositionen kommer de närmare bestämmelserna om identitetskontrollerna att meddelas av regeringen.