ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211587 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:587 Regeringens arbetslöshetsmål av (KD) till Arbetsmarknadsminister (S) I samband med lanserade nuvarande statsministern arbetslöshetsmål. Han förklarade att detta skulle hjälpa partiet ”att hålla fokus”, men även att arbetslösheten måste ”nästan halveras” för att målet ska nås. ”Under nästa mandatperiod ska jobbpolitiken läggas om så att kan nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020”, stod det sedan att läsa i Socialdemokraternas valmanifest . Genom hela valrörelsen gjorde partiets företrädare sedan sitt bästa för att pränta in detta budskap. Då senast hade en S-ledd regering sattes ett liknande mål för arbetslösheten. I dåvarande statsministern regeringsförklaring utropades att ”den främsta och allt annat överskuggande uppgiften” var att halvera den öppna arbetslösheten till . Regeringen menade visserligen att detta mål uppnåddes, men de flesta övriga insåg att det handlade om statistikpolitik snarare än jobbpolitik. Målet nåddes nämligen genom att arbetslöshetssiffrorna manipulerades. Förtidspensionerade, långtidssjukskrivna och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder räknades inte som arbetslösa i den offentliga statistiken, och därmed kunde arbetslösheten minskas genom att människor flyttades till dessa kategorier. Också vad gäller arbetslöshetsmål har det dryftats farhågor om olika typer av manipulation. Målet kan nämligen inte anses vara realistiskt givet regeringens politiska prioriteringar i övrigt. Detta påpekade till exempel med all önskvärd tydlighet i sin årliga rapport om den svenska finanspolitiken: ”Enligt rådets mening kommer det att bli mycket svårt att nå regeringens mål om lägst arbetslöshet inom EU till 2020.” Rådet framhöll även att ”åtgärder som skulle kunna leda till att målet nås” sannolikt hamnar ”i allvarlig konflikt med regeringens fördelningspolitiska ambitioner”. Ett annat exempel är professor som i så sent som konstaterade: ”Regeringens främsta prioritet är att varaktigt öka sysselsättningen. Men en framgångsrik politik kräver väl avvägda mål och god analys av olika medel. Regeringen har inte det.” Arbetsmarknadsminister har också börjat slingra sig i avseende på det aktuella målet. Vid en pressträff om arbetsmarknadsläget påpekade hon att regeringen då målet sattes upp inte visste ”hur många som skulle fly till ” och att den ökade flyktinginvandringen gör målet ännu tuffare att nå. En kreativ lösning har också kommit från Arbetsförmedlingens generaldirektör . Han framhöll att målet skulle kunna nås genom att enbart räkna med personer i åldern 20–. Om den tidigare socialdemokratiske statssekreteraren får som han vill riskerar historien således att upprepa sig. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Definierar ministern och regeringen, i avseende på arbetslöshetsmålet, arbetslöshet på något annat sätt än det som är internationellt gängse, nämligen antalet arbetslösa som andel av det totala antalet människor i arbetskraften (15–)?
fr · H211588 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:588 Den kommande postutredningen av (M) till Statsrådet (MP) Jag har tidigare ställt frågor till statsrådet med anledning av den i regeringens budgetproposition aviserade postutredningen. Jag fick då svar som innebar att man skulle presentera direktiven till en sådan utredning. har det gått , och jag är självfallet fortfarande nyfiken på vilka direktiv som utredningen kommer att få och när de kommer att presenteras. Vi är många som är intresserade av vad utredningen ska innehålla och när den kan tänkas komma till stånd. Jag vill därför fråga statsrådet: Hur långt har man kommit med arbetet med att skapa direktiv till utredningen och när den kan tänkas komma till stånd?
fr · H211589 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:589 Tyngre lastbilar på våra vägar av (M) till Statsrådet (S) För att förbättra konkurrenskraften i det svenska näringslivet, och därmed säkerställa fortsatt tillväxt på landsbygden och möjlighet till fler jobb, är det en viktig åtgärd att tillåta tyngre fordon om på våra vägar. Statsrådet har i medierna gett uttryck för att detta endast kommer att vara aktuellt på vissa sträckor och inte att det rör sig om våra Europavägar. Att köra färre men tyngre lastbilar är viktigt för såväl miljön som konkurrenskraften för svenska företag, främst på landsbygden men även i städerna. Vi är flera som förvånas och oroas av statsrådets besked, och därför vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att verka för att möjliggöra lastbilar med en vikt på på samtliga vägar som är bärkraftiga nog, eller kommer hon att exkludera våra större och viktigare vägar?
fr · H211590 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:590 En bättre vildsvinsförvaltning av (M) till Statsrådet (S) Vildsvinsstammen breder ut sig och har också i antal djur vuxit mycket kraftigt i . Därmed har också skadeverkningarna ökat. Främst utgör vildsvinen ett stort problem för jordbruket. På sina håll i landet har vildsvinen blivit så många och skadorna så stora att lantbrukare överväger att lägga ned sina jordbruk. Allt fler villaägare har också fått sina trädgårdar uppbökade, och antalet trafikolyckor med vildsvin har ökat lavinartat. För att hålla stammen på en rimlig nivå krävs en utvecklad förvaltning med en ökad avskjutning. Men om avskjutningen ska öka måste också möjligheterna att få avsättning för köttet öka, jakten underlättas och problem med överdriven och felaktig utfodring lösas. Alliansregeringen genomförde en lång rad reformer för att underlätta jakten, för att förbättra samverkan mellan berörda aktörer och för att höja kunskapen om och öka efterfrågan på vildsvinskött. Men mer behöver göras för att skapa en bättre fungerande förvaltning till gagn för jägare, jordbrukare, markägare och samhället i stort. Jag anser att det finns en rad åtgärder som kan bidra till detta. Inte minst behöver det bli enklare för jägarna att själva få sälja sitt kött. Det finns också ett behov av att pröva möjligheten att ge länsstyrelserna större möjligheter att lokalt eller regionalt reglera utfodringen av vildsvin. Till meddelade landsbygdsminister , genom sin pressekreterare, att ”ministern är medveten om vildsvinsstammen utveckling och avsikten är att återkomma i frågan ”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att agera för att skapa en bättre fungerande vildsvinsförvaltning?
fr · H211591 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:591 Regeringens samarbete med Rättviseförmedlingen av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) lanserade regeringen ett nytt samarbete med organisationen med syftet att ”utveckla” rekryteringen och få in ”den rätta kompetensen” till styrande organ och myndigheter som huserar under (). Med denna rätta kompetens avsågs att vara av ett visst kön, ha en viss etnisk härkomst eller bekänna sig till en viss religion. Rättviseförmedlingens uppdrag uppgavs bestå dels i att ”ta fram en lista med namn som kan bli aktuella att utses som ledamöter i styrelser och insynsråd”, dels i att ”delta i vidareutbildningen av de tjänstepersoner på som rent praktiskt bereder arbetet med att föreslå namn”. Det problematiska med både regeringens syn på kompetens – där yttre attribut ska gå före förtjänst och skicklighet – och med att samarbetet med Rättviseförmedlingen innebär en återpolitisering av utnämningsmakten tog undertecknad upp i en interpellationsdebatt med kultur- och demokratiministern . Alliansregeringen drev som bekant igenom en nyordning där kompetens vid utnämningar skulle gå före lång och trogen partipolitisk tjänst. Man gjorde ett stort jobb vad gäller just att avpolitisera utnämningspolitiken. Allting blev verkligen inte perfekt – men utvecklingen gick åt rätt håll. Det är beklagligt att regeringen nu vrider klockan tillbaka. Sedan interpellationsdebatten har dock ytterligare frågetecken uppkommit kring Rättviseförmedlingens verksamhet och därmed även kring dess samarbete med regeringen. berättade SVT om verktyget Rättviseräknaren, som organisationen lanserar . Denna räknare ska räkna antalet män och kvinnor, men också antalet utländska namn, som nämns i nyhetsartiklar. Rättviseförmedlingen avser med andra ord att dela in människor i grupper, exempelvis utifrån om de har ett nordiskklingande namn eller inte. Som kristdemokrat tror jag inte på kollektivisering, utan jag ser det snarare som osmakligt att göra denna gruppering av människor utifrån yttre attribut. Men det visar också på en väldigt märklig och från ett mångfaldsperspektiv kontraproduktiv syn på representativitet. En ung kvinna född i , men med ett persiskt namn, ska alltså känna sig representerad av en, låt säga, äldre spansk man – bara för att de båda har namn som låter utländska. Vilka värderingar olika människor har tas över huvud taget inte hänsyn till. Det hela ger minst sagt oaptitliga associationer. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern och regeringen med anledning av ovanstående att ompröva sitt samarbete med Rättviseförmedlingen?
fr · H211592 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:592 Fördröjda svar på interpellationer från riksdagsledamöter av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) Som folkvald har jag en lagstadgad rätt till att väcka interpellationsdebatter. Jag har tilldelats denna rätt för att kunna granska regeringens arbete. Men i praktiken har min lagstadgade rätt kraftigt förringats av den nuvarande regeringen. I princip varje interpellation jag har väckt för att granska regeringens arbete har försenats kraftigt. Statsråden påstås vara för upptagna för att kunna komma till och bli granskade. Till exempel kommer interpellation 2014/15:513 till , som jag lämnade in och som senast skulle besvaras , att besvaras . Det är än när jag enligt lagen ska ha fått ett svar. Interpellationen gällde en mycket aktuell fråga om påminnelseavgifter för trängselskatt i . Som Göteborgspolitiker kommer jag inte kunna debattera viktiga frågor för med sådana långa svarstider. Jag kan inte företräda mina väljare på ett lämpligt sätt när statsråd på ett sådant slentrianmässigt sätt försenar interpellationssvar för att det inte matchar deras kalendrar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga demokratiministern: Hur tänker ministern agera för att statsråd ska respektera den demokratiska och lagstadgade rätt som riksdagsledamöter har att granska regeringen genom interpellationer?
fr · H211593 · 2015-05-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:593 Biståndspengar till opinionsbildning av (M) till Statsrådet (MP) fattade regeringen beslut om att Sida ska ta fram en ny strategi för sin kommunikations- och informationsverksamhet för biståndet. Eller som det stod i ärendelistan: ett uppdrag till (Sida) att ta fram underlag för informations- och kommunikationsverksamheten inom internationellt utvecklingssamarbete. I den gällande informationsstrategin står: "Det är svårt att bedöma om Sidas egen informationsverksamhet har nått de resultat som den har syftat till. Vad gäller aktivitets- och räckviddsmål har verksamheten till viss del varit framgångsrik, men Sida har haft svårt att redovisa effekter av verksamheten. Sida har också haft en bristfällig uppföljning vad gäller effektivitet i kommunikations- och informationsarbetet. Myndigheten har dock inlett ett förändringsarbete för att utveckla sina metoder och verksamheter i syfte att öka effektiviteten och förbättra uppföljningen[1]". har naturligtvis inte sett förslaget ännu men statsrådet har redan sagt i medierna ungefär vad det önskade utfallet är: biståndsmedel ska gå till mer opinionsbildning och till tankesmedjor och forskare för att få mer liv i debatten. Statsrådet angriper möjligen ett samhällsproblem som inte är särskilt omfattande. Bilden är snarare tvärtom: biståndsdebatten är livlig och det finns kunskap och stort engagemang hos medborgarna - det bekräftas också av den årliga SCB-mätningen på temat. Det nya förslaget skapar otydlighet. Det är också viktigt hur de utmaningarna som nämns i den gällande strategin hanteras. Resultat och effekter måste kunna mätas och utvärderas. Det är rimligt att informera om biståndet, men att opinionsbilda och ha statsfinansierade debattörer för biståndspengar är ett annorlunda politiskt ställningstagande. Strategier måste ses över och utvecklas. Viktiga principer i en sådan strategi är: effektivitet, fortsatt utveckling av metoder och kanaler för kommunikation och att huvuduppdraget är att ge en korrekt bild av biståndet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att säkerställa att dessa viktiga principer finns med i den reviderade strategin?
fr · H211594 · 2015-05-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:594 Fängslande av fackliga ledare och aktivister i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) I strid med demokratiska fri- och rättigheter såsom exempelvis yttrande-, organisations- och föreningsfrihet och i strid med landets egen grundlag (artikel 27) har flera framträdande fackliga ledare och aktivister i arresterats och fängslats av landets myndigheter. Arresteringarna strider också mot International Charter of Trade Union Rights. Bland de arresterade återfinns bland andra de kurdiska fackliga aktivisterna . Därtill befinner sig Pedram Nasrollah fortfarande i fängelse liksom många andra arbetaraktivister, bland andra Shaphor Ehsani Rad. Dessa och flera andra har arresterats för att de organiserat manifestationer på den internationella arbetarrörelsens högtidsdag, . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att protestera mot den iranska regimens gripande av fackliga ledare och aktivister i som utnyttjar sin demokratiska rättighet att genomföra manifestationer på första maj samt kräva frigivning för samtliga?
fr · H211595 · 2015-05-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:595 Stöd till rohingyafolket av (S) till Statsrådet (MP) Det muslimska rohingyafolket, med sin traditionella tillhörighet till , är en av världens mest utsatta minoriteter enligt FN. Deras mänskliga rättigheter har kränkts och de har utnyttjats av regimen i interna konflikter sedan blev självständigt 1948. De har fråntagits sitt medborgarskap och utsatts för våld. Människorättsaktivister har kallat folkets utsatthet för ett långsamt folkmord. Inte heller demokratirörelsen i vill erkänna att rohingya existerar som nationell grupp. Deras utsatthet har utlöst en flyktingström till och . I dessa länder lever de dock i stor misär utan några rättigheter. De utnyttjas av människosmugglare och har vi kunnat läsa om överfulla, knappt sjödugliga båtar med flyktingar som fördrivits från olika mottagarländer i regionen. UNHCR befarar att 8 000 flyktingar är på drift i . Och upptäcktes 28 människosmugglarläger och 138 massgravar med rohingya i . Det är en humanitär katastrof och rohingyafolkets öde är en av mest gömda flyktingkriser, som kan liknas vid den vi ser på . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen i internationella sammanhang för att lyfta fram frågan om hur kopplat till rohingyafolkets utsatthet följs?
fr · H211604 · 2015-05-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:604 Brister hos SOS Alarm av (M) till Statsrådet (S) I en granskning av SOS Alarm gjord av har det framkommit brister i SOS Alarms arbete. Enligt granskning saknas det adresser till ca 80 000 bostäder och till tusentals andra byggnader. påpekar även vikten av en sammanhållen larmkedja och antalet okynnessamtal. efterfrågar även en tydligare styrning från regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ med anledning av de uppgifter som har kommit fram i granskning av SOS Alarm?
frs · H212442 · 2015-05-06 00:00:00 — Dnr S2015/3160/FST, S2015/3037/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på frågorna 2014/15:462 och 2014/15:442 av (M) om omfördelning av tidigare satsningar på äldrepolitiken och miljardlöften som är miljoner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslutade långsiktiga förstärkningar av äldrepolitiken såsom satsningar på måltidslyft, äldreboendegaranti och kompetenssatsning kan utvecklas? har även ställt motsvarande fråga till finansminister . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Alla äldre kvinnor och män ska erbjudas en äldreomsorg av god kvalitet. En grundförutsättning för att kunna erbjuda detta är att det finns en tillräcklig bemanning. Även om brukarundersökningar visar att de flesta äldre är nöjda finns oacceptabla exempel på att personal inte har tid för den allra kortaste pratstund eller att det ständigt kommer nya personer som ger hjälp. De äldre som har störst behov av omsorg och vård är också minst nöjda med insatserna. För att skapa ökad trygghet, kvalitet och kontinuitet i äldreomsorgen satsar regeringen därför 7 miljarder på en utökad bemanning. Totalt innebär det 2 miljarder mer jämfört med oppositionens förslag. Jag vill också påminna om att satsningen blivit en miljard mindre till följd av att inte antog regeringens förslag till budget . En utökad bemanning kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, men också ge större möjligheter för verksamheterna att gemensamt utveckla kvaliteten. En utökad bemanning är med andra ord en grundförutsättning för att kunna vidareutveckla de långsiktiga förstärkningar som nämner. Att utöka bemanningen kan även förväntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom äldreomsorgen. Kommunalt anställda i kvinnodominerad eller mansdominerad verksamhet har skilda förhållanden, där kvinnorna genomgående har sämre arbetsmiljö. Kvinnor tar dessutom ofta ett större ansvar för att vårda anhöriga och många går ner i arbetstid för att göra detta. En förbättrad kvalitet i äldreomsorgen kan även öka möjligheterna för dessa kvinnor att förvärvsarbeta mer. Utöver satsningen på ökad bemanning avser regeringen också att ta fram en långsiktig kvalitetsplan för äldreomsorgen. Utgångspunkten för detta arbete ska vara jämlikhet, trygghet, delaktighet samt inflytande. Arbetet bör leda till tydliga prioriteringar för genomförandet av äldrepolitiken. Regeringen har även som målsättning att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder . En del i denna satsning avser ett nytt och mer effektivt stöd till byggandet av äldrebostäder.
frs · H212452 · 2015-05-06 00:00:00 — Dnr S2015/3105/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2014/15:452 av (M) Rekrytering av familjehem har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att påskynda rekryteringen av familjehem för utsatta barn i ? har också frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att påskynda att blir klar. Jag vill inleda med att familjehemmen har en ovärderlig uppgift i den sociala barn- och ungdomsvården och en otroligt stor betydelse för de barn som inte kan bo med sina föräldrar. Det är förstås oroande att det finns en brist på familjehem. Det stämmer att förslagen i delbetänkande av Utredningen om tvångsvård för barn och unga (S 2012:07), bl.a. om nationella insatser för att underlätta rekrytering av familjehem, bereds inom . Avsikten är att överlämna en proposition till . Utredningen lämnar sitt slutbetänkande . Det är angeläget för regeringen att den sociala barn- och ungdomsvården stärks och utvecklas. Den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården kommer i sitt arbete föra en dialog med ledningen i 50 kommuner för att stärka och stödja i deras arbete. Bland annat ska kommunernas förutsättningar för att ge stöd och skydd till barn och unga belysas, och om det nationella stödet är ändamålsenligt utformat.
frs · H212458 · 2015-05-06 00:00:00 — Dnr Fi2015/2462 Svar på fråga 2014/15:458 av (M) Bensinskatten har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till en sänkning av skatten på bensin och dieselbränsle om priset på olja stiger. Höjningen av bensinskatten sker mot bakgrund av att det är angeläget att öka drivmedelsbeskattningens miljöstyrande effekt. Drivmedelsskatter kan skapa incitament för en mer energieffektiv utveckling av transporterna genom att höga drivmedelspriser ökar efterfrågan på mer bränslesnåla bilar och alternativa transportmedel. Staten har ett stort budgetunderskott. Genom att höja skatten på drivmedel kan vi finansiera andra viktiga reformer och satsa på t.ex. järnvägen och annan infrastruktur. går det inte att uttala sig om ifall jag skulle föreslå en sänkning av bensinskatten om oljepriset stiger. Skattehöjningar kan dock motiveras för att öka miljöstyrningen och minska klimatutsläppen, även vid ett högre oljepris än .
frs · H212459 · 2015-05-06 00:00:00 — Dnr M2015/1895/Ee Svar på fråga 2014/15:459 av (M) Utvärdering av vindkraften har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en utvär-dering av kostnaderna och samhällsnyttan av den utbyggnad av vind-kraften som krävs för att nå produktionsmålet . Först skulle jag vilja klargöra att det inte finns något produktionsmål 2020. Elcertifikatsystemet är ett teknikneutralt system och alla förnybara kraftslag kan bidra till att det uppsatta målet för elcertifi-katsystemet uppnås. Regeringens förslag i propositionen Ambitionshöj-ning för förnybar el och Kontrollstation 2015 är att höja målet inom det gemensamma elcertifikatsystemet så att ska finansiera förnybar el till 2020. Inom ramen för framtagandet av propositionen har regeringen beställt underlag från och gällande konsekvenser av den aviserade ambitionshöj-ning om finansiering av . De finns redovisade i ett särskilt kapitel i propositionen.
frs · H212460 · 2015-05-05 00:00:00 — Dnr Ju2015/3742/Statssekr Svar på fråga 2014/15:460 av (M) Återfall i brott har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att minska återfallen i brott. Bakgrunden till frågan är presenterade rapport ”Återfall i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre?”. Att minska risken för återfall i brott är en prioriterad fråga för regeringen. I det arbetet har Kriminalvården en central roll där verkställigheten ger en unik möjlighet att samordna och fokusera insatser kring individen. Övergången från anstalt till frihet är en särskilt kritisk tid när det kommer till risken för att återfalla i brott. En väl planerad utslussning från anstalt är en mycket viktig del i det återfallsförebyggande arbetet. Regeringen följer därför särskilt noga Kriminalvårdens insatser för att utveckla arbetet med utslussning. Merparten av de klienter som tas in i anstalt avtjänar fängelsestraff som är kortare än . Det innebär att Kriminalvården endast har möjlighet att vidta åtgärder som är anpassade till klienternas behov. Samverkan med andra aktörer, t.ex. Arbetsförmedlingen, , kommuner och landsting är därför är en viktig framgångsfaktor för ett väl fungerande återfallsförebyggande arbete. Jag och regeringen vill dock ta ett större och bredare grepp om det återfallsförebyggande arbetet och samverkan med andra aktörer. Exempelvis tror jag att det finns ett betydligt större utrymme att involvera socialt ansvarstagande företag och civilsamhällets organisationer i arbetet. Vidare finns det potential att förbättra det brottsförebyggande arbetet. Regeringens ambition är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Ett välfungerande brottsförebyggande arbete har stor betydelse för att förebygga återfall och för andra viktiga verksamheter på området, t.ex. avhopparverksamhet och verksamheter som syftar till att förebygga nyrekrytering av unga till en kriminell livsstil. pekar i sin rapport på en rad viktiga frågor som rör samverkan när det handlar om att förebygga återfall i brott. Innehållet i rapporten bereds i och regeringen kommer att lämna en redovisning till med anledning av iakttagelser.