ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211677 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:677 Konkurrenskraften i skatteavtal av (SD) till Finansminister (S) Finansministern har i sitt svar på min interpellation om hur hanterar skatteavtalen uttryckt att arbetet med skatteavtal i någon mån tagit fart efter det att arbetet med informationsutbytesavtalen börjat trappas ned. Detta leder finansministern i bevis genom att ge några exempel på länder som man nu arbetar på att teckna nya avtal med eller att uppdatera gamla avtal. Det är dessa åtgärder som har varit extremt dåligt på under , vilket har gjort att vi tappat konkurrenskraft gentemot andra länders industri på våra viktigaste marknader. Vi har därvid sett att industriverksamhet lämnat , och vi vet genom en enkätundersökning att bristerna i skatteavtalen är en del av våra stora koncerners beslutsunderlag vid stora investeringar. Det är alltså av stor vikt att vi får rejäl fart på arbetet med att utveckla och uppdatera våra skatteavtal så att vi återtar förlorad mark. har presenterat statistik från IBFD:s tax research platform som visar att nu har hela 151 olika avtal med minst ett, men i många fall flera, förhållande som är sämre än hos våra viktigaste konkurrentländer. Vi har tappat mark , och vår förhandlingstakt har fortsatt att sjunka gentemot våra viktigaste konkurrentländer. Detta är belagt . Det är bra att finansministern i sitt interpellationssvar lovar att arbetet med skatteavtalen nu har prioriterats upp något. Men jag är bara en smula lugnare efter det beskedet, eftersom det inte säger någonting om hur mycket mer resurser som läggs på skatteavtalen och ingenting om vilket mål finansministern har satt upp för arbetet med skatteavtal. Min fråga till finansministern, med utgångspunkt från ovanstående, är: Hur ser målet för arbetet med skatteavtal ut, det vill säga när beräknas arbetet med att återställa positioner på skatteavtalsområdet vara klart, hur stora resurser har avsatts för att målet ska kunna uppfyllas och hur kommer finansministern att agera för att säkerställa att målet nås?
fr · H211678 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:678 Grön omställning av (M) till Statsrådet (S) I en radiointervju med Epstein & Nordegren i P1, gjord efter att framtidsministern utsågs, svarade ministern att hennes första uppgift var att jobba för grön omställning. Därför är min fråga till statsrådet: Hur går arbetet med grön omställning, och vilka politiska förslag har statsrådet kommit fram till?
fr · H211679 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:679 Framtidens arbetsgivaravgifter av (M) till Statsrådet (S) lanserade framtidsminister tre arbetsgrupper som ska ingå i regeringens framtidsarbete. En av arbetsgrupperna, Arbete för framtiden, ska definiera problem och möjligheter samt komma med förslag på lösningar på framtidens utmaningar på arbetsmarknaden. I samband med lanseringen av arbetsgruppen flaggade framtidsministern för att skattesystemet kommer att behöva göras om, då vi har en väldigt hög beskattning på arbete i . Framtidsministern menade bland annat att pålagorna på arbete kan behöva bli lägre och att arbetsgivaravgifterna kan behöva sänkas för att företag ska vilja anställa. Uttalandena förvånade många, då regeringen sedan sitt tillträde i stället valt en annan väg och aviserat kraftfullt höjda skatter på arbete och företagande. Det har gällt avtrappade jobbskatteavdrag, höjda marginalskatter, kraftfullt höjda arbetsgivaravgifter och återinförda löneskatter för äldre. När regeringen tillsätter arbetsgrupper med helt andra ingångsvärden än de som gäller när man lägger fram sina politiska förslag väcker det naturligtvis frågor om den långsiktiga inriktningen på regeringens politik. Jag vill mot den bakgrunden fråga statsrådet : Hur går arbetet för arbetsgruppen Arbete för framtiden, och vilka politiska förslag har statsrådet och gruppen kommit fram till? Hur anser statsrådet att nivån på arbetsgivaravgifterna påverkar jobben i ett längre framtidsperspektiv?
fr · H211680 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:680 Konsekvenserna för landsbygden av höjd bensinskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringen har meddelat att bensinskatten ska höjas. Det är en skattehöjning som slår direkt mot många företags och privatpersoners ekonomi. Höjningen kommer att leda till att tusentals jobb riskerar att gå förlorade. En höjning av bensinskatten är direkt olämplig och skulle slå hårt mot dem som har små marginaler och är beroende av bilen. Glesbygden kommer att drabbas extra hårt – vi är fortfarande många, inte minst utanför storstäderna, som behöver bilen för att ta oss till jobb, förskola, fritidsaktiviteter, sjukhus, matinköp med mera. Men regeringen menar att man ska använda pengarna till att satsa på exempelvis bättre kollektivtrafik. Frågan kvarstår dock hur dessa satsningar på kollektivtrafiken kommer landsbygden till del, då det är de som bor nära tunnelbanan som kommer att vinna på dem. Regeringen tar från landsbygden och ger till storstäderna. Regeringen berättade inte heller hela sanningen om skattehöjningarna. Enligt promemorian kommer skatterna att höjas med index utan att ytterligare beslut måste fattas av . Detta ska enligt förslaget införas , och det ger dramatiska effekter. Om man räknar med en årlig uppräkning på ökar skatten . är skattehöjningen och . Det betyder ett bensinpris på runt per liter. Detta påverkar alltså inte bara oss som använder bilen i vardagen, utan hela åkeri- och transportsektorn påverkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser finansministern att kompensera landsbygden på något sätt när hon väljer att höja bensin- och dieselskatten och hur vill finansministern kompensera de landsbygdsbor som inte har en inkomstutveckling som följer bnp?
fr · H211681 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:681 Rovdjurshandläggarnas kompetens i jaktfrågor av (M) till Statsrådet (S) En av grundtankarna bakom den tidigare alliansregeringens proposition En hållbar rovdjurspolitik, som antogs av , var att skapa en större acceptans för rovdjuren och då främst vargen. Syftet var förstås även att skapa en större förståelse för den förda rovdjurspolitiken. Ett sätt att åstadkomma detta var att flytta frågorna närmare dem som direkt berörs. Men lagstiftningen utgörs förstås inte av döda bokstäver. Hur lagen åtföljs och tolkas kan ha en direkt avgörande betydelse för den enskilde fårägaren som försöker skydda sina får eller för jägaren med sin hund. Om ansvarig tjänsteman inte känner till lagstiftningen eller väljer att misstolka den kan medborgaren hindras från att göra det som lagen faktiskt tillåter för att skydda sig och sina tillgångar. Jag skriver detta med anledning av ett fall som uppmärksammades i tidskriften för inte så länge sedan. En lantbrukare och fårägare fick besked av att han inte fick ha vapen med sig när han vaktade fåren mot vargangrepp. Detta trots att vargen redan hade dödat nio får. rovdjurshandläggare menade att han och hans sambo först skulle försöka skrämma bort vargen och, om det inte lyckades, gå in och hämta vapen. Det behövs inte särskilt mycket fantasi för att föreställa sig vad vargen skulle kunna hinna med . Det står tydligt och klart i paragraf 28 i jaktförordningen att man får döda rovdjuret om det finns "skälig anledning att ett angrepp kommer att ske" i de fall rovdjuret redan har dödat tamdjur. Enligt expertisen finns det däremot inget stöd för det besked som rovdjurshandläggare gav. Inom och Alliansen är vi som sagt mycket måna om att öka acceptansen för den förda rovdjurspolitiken, men det åstadkoms knappast om tjänstemännen inte kan tolka lagens bokstav. Min fråga till statsrådet (S) är därmed: Tänker statsrådet vidta några generella åtgärder för att säkerställa att rovdjurshandläggare har den kompetens som behövs så att inte enskilda fårägare blir orättvist behandlade?
fr · H211682 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:682 offentliggörande av rovdjursangrepp av (M) till Statsrådet (S) Rovdjursangrepp på husdjur och hundar är ett stort problem nu när rovdjuren ökar. Att få sin hund eller sina tamboskap dödade av rovdjur är inte bara en stor tragedi för de drabbade. Det utgör också ett stort hot om att människor slutar att ha sina tamdjur kvar i dessa utsatta områden, vilket är ett stort ingrepp i landsbygdens människors liv och även hotar deras möjlighet att bo kvar på landsbygden. När ett rovdjursangrepp skett är det viktigt att det offentliggörs omgående av så att grannar och övriga i området kan öka sin bevakning och öka skyddet för sina djur. Därför bör alla rovdjursangrepp som inträffar på tamdjur och hundar och som anmäls till länsstyrelserna offentliggöras . Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att öka snabbheten och skyldigheten för länsstyrelserna att offentliggöra angrepp på tamboskap och hundar för att därmed kunna minska risken för ytterligare angrepp i området?
fr · H211683 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:683 Regelförenklingar för djurhållning av (M) till Statsrådet (S) Från politiskt håll säger man sig ofta vilja värna en levande landsbygd, svensk måltidskultur och den goda svenska djurhållningen. Men inte sällan står byråkratiska hinder i vägen. i Lillehem i har fött upp utegrisar . Grisarna har stora fria ytor att röra sig på, de leker, äter och sover tätt tillsammans. När det är tid för slakt transporteras grisarna till ett lokalt slakteri, bort. tog sig en vildsvinsgalt in i hägn. föddes 80 ”blandgrisar”. Det visade sig att köttet höll mycket hög kvalitet och det efterfrågas nu av såväl konsumenter som stjärnkrögare. Men har fastnat i byråkratin. Eftersom blandgrisar klassas som vilt, får de inte transporteras levande till slakt. Problemet är att inte heller får avliva djuren på plats. För det krävs att djuren hålls inom vilthägn, menar . Efter ansökan och lång väntan hos har det visat sig att nuvarande hägn inte duger som vilthägn. Investerings- och underhållskostnaderna för ett regelrätt vilthägn kan inte bäras av dagens småskaliga verksamhet. För en levande landsbygd krävs en aktiv näringspolitik. Regelförenklingar är centralt för att småföretagare ska kunna öka sin lönsamhet. Den typen av djuruppfödning som bedriver står för innovation, god djurhållning och möjlighet till sysselsättning på landsbygden. Men knepiga regelverk och möjligheten för tjänstemän att göra mycket stränga tolkningar av regelverket, gör att nu har påbörjat avvecklingen av sin verksamhet. Med anledning av ovanstående, vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att minska det regelkrångel som försvårar möjligheterna att bedriva ansvarsfull och småskalig livsmedelsproduktion?
fr · H211684 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:684 syn på demokrati i av (FP) till Utrikesminister (S) , eller som militärjuntan benämner landet, , har fortfarande stora utmaningar i sin demokratiseringsprocess. Trots att landet långt ifrån uppnått den reformnivå som skulle vara önskvärd har från Europeiska unionen, men också bilateralt från , upprättats starkare förbindelser, såväl diplomatiska som inom handelsområdet. liberalerna är bekymrade över hur minoriteter som rohyingas behandlas, men också att arbetet med en ny konstitution fortfarande hindrar demokratikämpen och oppositionsledaren från att kandidera i presidentvalet . måste tydligare än markera mot den sittande juntan och ställa högre krav på reformer. Få, om några, politiska reformer har presenteras inom demokratiområdet, desto öppnare har landet blivit på handelsområdet i sina relationer med och EU. Mot bakgrund av detta blir min fråga till utrikesminister : Bedömer ministern och regeringen att är att betrakta som en demokrati, trots att oppositionsledaren inte tillåts ställa upp i presidentvalet?
fr · H211685 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:685 Krav på djurskydd vid offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) Svensk mat håller hög kvalitet. Lagstiftaren ställer stora krav på högt djurskydd, låg antibiotikaanvändning och att svenska lantbrukare ska ta hänsyn till miljö och klimat. Vi måste fortsätta att värna om den höga kvaliteteten och inte tumma på kraven. går det inte att blunda för att svenskt kött och svenska mejeriprodukter tappar marknadsandelar till danska och tyska producenter som inte alls håller samma standard i djurhållningen. Användandet av antibiotika är dessutom betydligt mer utbrett nere på kontinenten än i . Antibiotikan tillförs inte för att bota djuren utan i förebyggande syfte. vill vända den negativa trenden och ser gärna att det offentliga går före och visar vägen. gynnar kommuner och landsting i alltför hög grad importerade livsmedel framför svenska vid offentliga upphandlingar. Stat, kommuner och landsting köpte livsmedel och måltidstjänster för så det offentliga kan göra en betydande skillnad om man i högre grad bestämmer sig för att köpa svenska livsmedel. Statsrådet (S) har fattat beslut om ett nytt lagförslag som innebär att kraven ska öka på offentlig upphandling. Till sa statsrådet att ”det vore väldigt märkligt om den offentliga sektorn ställer krav som är lägre än den lagstiftning som vi har i ”. Även om statsrådet slår in öppna dörrar i denna fråga så är det bra att kraven skärps, men frågan är på vilket sätt. Enligt förändringar som EU beslutade om 2014 går det redan nu att ställa krav på kvalitet i stället för pris. Därför vill jag gärna fråga statsrådet : Vilka lagändringar är det som regeringen föreslår och när förväntas denna proposition ligga på bord? Hur ska dessa regler utformas för att inte rubba reglerna för den inre marknaden?
fr · H211686 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:686 Trafiksituationen vid hamn av Boriana (M) till Statsrådet (S) hamn är den största hamnen i avseende daglig färjetrafik till och från och . Som handelslänk för gentemot EU spelar hamnen även en viktig roll för näringslivet i regionen som spänner ifrån till , och . Det finns ett stort behov av att förbättra situationen för trafiken till och från hamnen. Det mest prioriterade avseende E65:an () är sträckan från hamnen norrut förbi Regementsområdet. Den riktiga störningen är Simrishamnsbanan som alla ankommande fordon måste passera. I samma korsning finns även en ljusreglering för fordonstrafik. Trafiken från hamnen ska alltså passera ett ”nålsöga” som ofta visar ”stopp”; antingen för korsande fordonstrafik eller för korsande tågtrafik. Väl ute ur korsningen hamnar man i en cirkulationsplats där den avgjort största delen av trafiken till passerar, inklusive många arbetspendlare. Med den stundande sommaren kommer också ökade turistflöden till såväl som till , vilket orsakar trafikstockningar i cirkulationsplatsen med långa väntetider. finns ingen konkret plan eller beslut kring som hjälper framkomligheten eller får bort trafikfarorna. har endast beslutat om mindre åtgärder som mittrefuger och visst bullerskydd på delar av sträckan, vilket inte förbättrar situationen avsevärt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att underlätta för trafiken till och från hamn?
fr · H211687 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:687 Bestämmelserna om tilläggsbelopp av (M) till Utbildningsminister (MP) har skolpengen varit uppdelad i ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp. Tanken var att tilläggsbeloppet skulle användas vid ersättning till elever med omfattande behov av särskilt stöd. En prejudicerande dom i har dock inneburit att det har blivit allt svårare att få tilläggsbelopp till elever i behov av särskilt stöd. Något som har drabbat i synnerhet mindre fristående förskolor och skolor. Alliansregeringen blev uppmärksammad på problemen och beslöt därför att förtydliga bestämmelserna om tilläggsbelopp, vilket framgår av departementspromemorian Vissa skollagsfrågor (del 2). Förslaget remissbehandlades , men regeringen har ännu inte återkommit med ett förslag till . Med hänvisning till ovanstående vill jag därför fråga utbildningsminister : När avser utbildningsministern att presentera ett nytt förslag som förtydligar bestämmelserna om tilläggsbelopp?
fr · H211688 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:688 Biltåg av (S) till Statsrådet (S) Biltåg är ett bekvämt sätt att resa längre sträckor, man slipper köra men får ändå med sig bilen. För barnfamiljer underlättar det väldigt mycket att kunna låta barnen springa runt på tåget snarare än att sitta still och fastspända under bilresor på eller mer inom eller utomlands. Fungerande biltågsnät finns i , och på olika håll i . Biltåg innebär att den enskilde sparar in på både slitage och bensin. Vid längre färdsträckor går det också att argumentera för att säkerheten på vägarna ökar, då bilister inte behöver riskera trötthet när de färdas på ett tåg. Det allra tyngsta argumentet handlar dock om det miljömässigt hållbara i att resa med tåg snarare än med bil. Biltåg är utan tvekan ett mycket bra sätt att värna om miljön genom minskade utsläpp längs motorvägarna. Alla politiska ambitioner vi har på området klimat och miljö borde innebära att satsar på ökad tågtrafik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att skapa förutsättningar för ökat tågresande genom att satsa på biltåg i ?
fr · H211689 · 2015-06-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:689 Återinförande av förköpslagen av (S) till Statsrådet (MP) Förköpslagen infördes för att ge kommunerna möjlighet att förköpa mark som ett led i att kunna ha en långsiktig samhällsplanering. avskaffade den borgerliga regeringen denna förköpslag med motiveringen att för få förköp genomfördes för att motivera de administrativa kostnader som lagen medförde. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar för bostadsförsörjningen och måste också ha verktyg för att klara av det. Förköpslagen var ett sådant verktyg som förhindrade spekulation, gav kommunerna en bra inblick i vem som planerade att köpa mark och gav kommunerna möjlighet till långsiktig samhälls- och bostadsplanering. De flesta kommuner ansåg att lagen fyllde ett viktigt syfte och de ökade administrativa kostnaderna som lagen medförde borde gå att lösa genom att kommunerna själva får välja i vilken omfattning de ska hantera förköpsärendena. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att återinföra förköpslagen?
fr · H211690 · 2015-06-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:690 Kemikalieinspektionens handlingsplan av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Kemikalieinspektionen (KemI) har presenterat sin handlingsplan för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna och den allvarliga kritik som Justitiekanslern har riktat mot myndigheten. Av handlingsplanen som presenterades framgår bland annat att myndigheten behöver resursförstärkningar men att det trots detta inte kommer att uppstå balans i ärendehanteringen förrän . KemI skriver till exempel: ”Kombinationen av flödeseffektiviserande åtgärder och den föreslagna resursförstärkningen förväntas skapa möjligheter för att nå balans i verksamheten .” Detta innebär uppenbarligen fortsatt stora problem för verksamma inom lantbruk och trädgård samt för dessa näringars utveckling . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Är ministern tillfreds med den handlingsplan som KemI har redovisat och om inte vilka åtgärder kommer hon i så fall att vidta för att verksamheten vid KemI ska kunna effektiviseras snabbare?
fr · H211691 · 2015-06-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:691 Utvidgat undantag från trängselskatt av (C) till Statsrådet (S) Trängselskatten är ett effektivt verktyg för att minska trängseln i storstäder. förekommer dock undantag för vissa fordonskategorier som bidrar till samhällsnytta, till exempel bussar i kollektivtrafik. Det finns dock resor som bidrar till stor samhällsnytta men som ändå måste betala trängselskatt. Det gäller exempelvis färdtjänstresor för äldre och funktionshindrande samt skolskjutsar. Dessa transporter kan ses som en särskild form av kollektivtrafik som underlättar resande för de personer som normalt inte kan använda sig av den ordinarie kollektivtrafiken. Med anledning av detta är min fråga till statsrådet : Anser statsrådet att undantaget från trängselskatt bör utökas till ovan nämnda resor, och kommer statsrådet att vidta åtgärder för att även dessa resor ska omfattas av undantaget från trängselskatt?
fr · H211692 · 2015-06-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:692 Religionsfriheten och konvertiters säkerhet av Skånberg (KD) till Statsrådet (S) kan vi läsa om hur kristna förföljs, trakasseras och mördas för sin tros skull. Det vanliga är att dessa händelser utspelar sig i . I länder som och är det farligt att leva som . Fruktansvärda skildringar når oss. måste vi dock se att problemen finns även här. Inte på långt när i samma skala men ändå: människor hotas och förföljs för sin tros skull även i . En av dem är en kvinna som växte upp i som , men när hon flyttade till konverterade hon till kristendomen. lever denna kvinna under dödshot och med överfallslarm. Religionsfriheten är grundlagsstadgad i vårt land. Därför är detta inte acceptabelt. Vi måste kunna garantera religionsfriheten för alla människor. Religionsfriheten får inte inskränkas. Vi kan inte beskylla andra länder för att inte klara av att garantera människor sina mänskliga rättigheter om vi inte klarar av det själva. Vi måste sopa rent framför egen dörr. Människor ska kunna leva i trygghet i oavsett religion. Jag frågar mig om det finns anledning att se över hur polisen och säkerhetspolisen arbetar med säkerhetsfrågor kring konvertiter. Finns det anledning att se över nuvarande lagstiftning eller är den tillräcklig? Med det ovan sagda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera konvertiters säkerhet?
fr · H211693 · 2015-06-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:693 Säkerhetspolisens nya uppgifter om terrorismfinansiering av (M) till Statsrådet (S) Enligt nya uppgifter från Säkerhetspolisen har lån och momsbedrägerier finansierat flera resor där personer åkt till för att strida för IS. Att personer tar egna lån för att finansiera sin resa är enligt Säkerhetspolisen det vanligaste tillvägagångssättet. Det handlar bland annat om blancolån och sms-lån. Det pågår även flera utredningar om momsbedrägerier där det finns kopplingar till personer som rest till för att strida för IS. Säkerhetspolisen menar att långivarna behöver vidta en del ytterligare åtgärder för att förhindra detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka nya initiativ tänker statsrådet ta för att Säkerhetspolisen, långivarna och berörda myndigheter mer effektivt ska kunna förebygga den här typen av terrorismfinansiering?
fr · H211694 · 2015-06-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:694 Sysselsättningsmålet i regeringsförklaringen av (M) till Statsminister (S) I riksdagsordningen 3 kap. 6 § andra stycket står det: ”Vid sammanträdet avger statsministern en regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta.” Det är således statsministern som ansvarar för innehållet i regeringsförklaringen. Min fråga, som gäller en viktig del av innehållet i regeringsförklaringen, kräver därför ett svar från statsministern och ingen annan. I regeringsförklaringen, avgiven av , på s. 2 andra stycket står det att läsa: ”Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken.” Det är alltså ett sysselsättningsmål som nämns, inte ett arbetslöshetsmål (vilket är det som statsministern annars oftast talar om). Ett mål som är så viktigt att det nämns i regeringsförklaringen måste naturligtvis kunna preciseras för . Min fråga till statsminister är därför: Vilket är det tydliga sysselsättningsmål som statsministern nämner i sin regeringsförklaring?