frs · H212721 · 2015-07-16 00:00:00 — Dnr Fö2015/00989/SI Svar på fråga 2014/15:721 av (M) Otillräckligt Natoskydd med enbart partnerskap har frågat mig på vilka omständigheter och fakta jag har baserat mitt ställningstagande att säkerhetspolitiskt gynnas av att stå utanför Nato, när det är tydligt att vi inte kan räkna med något militärt stöd från Nato om vi själva inte är medlemmar. är medlem i Partnerskap för fred. Relationen till Nato har inom ramen för detta partnerskap fördjupats och utvecklats . är en av medlemmarna i EOP, Enhanced Opportunities Programme, som ger särskilda möjligheter till påverkan i partnerskapsrelationen. har valt en samarbetslinje och inte en medlemsskapslinje i förhållande till Nato. Den svenska ambitionen är att utveckla det nära samarbetet med Nato, närmast genom att regeringen avser att till lämna ett regeringsförslag om ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd, . Avtalet kommer att förenkla möjligheten till övningar och gemensamma aktiviteter i fredstid. I kris- eller krigstid skapas handlingsfrihet, efter beslut av , om att ge och ta emot militärt stöd. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets oberoende och självständighet. Vi måste kunna värna vår suveränitet, svenska rättigheter och intressen, våra grundläggande värderingar samt skydda svensk handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning. I försvarsberedningens senaste rapport redogjordes för ett försämrat säkerhetspolitiskt läge i ljuset av den ryska aggressionen mot . Sedan försvarsberedningens rapport har utvecklingen i närområdet fortsatt gått i en negativ riktning. går det inte att se att militära konflikter i vårt närområde skulle påverka endast ett land. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser och incidenter, som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå och militära angreppshot kan aldrig uteslutas. I enlighet med beslut om inriktningen för svenskt försvar 2016 - 2020 ska försvaret tillsammans med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel utgöra en tröskel för den som skulle vilja angripa eller utöva påtryckningar med militära medel. Med syfte att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret gjordes en bred överenskommelse som följdes av ett riksdagsbeslut avseende försvarsinriktningsperioden . Denna innebär bland annat att tillförs försvaret - 2020 i syfte att stärka den militära förmågan. Vår säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Den svenska säkerhetspolitiken ska, inom ramen för målen för vår säkerhet, förebygga krig och framväxten av hot mot svensk, nordisk och europeisk säkerhet. Den svenska solidaritetsförklaringen ställer också krav på förutsättningar att ge och ta emot civilt och militärt stöd. säkerhets- och försvarssamarbeten ska därför utvecklas inom ramen för , , , EU, FN, Natos partnerskap och den transatlantiska länken. Dessa samarbeten kompletterar och stärker varandra och stärker säkerheten i vår del av världen. Samarbetet med har en särställning då det också omfattar planering bortom fredstida förhållanden. Ett konkret exempel på ökat samarbete sker inom övningsverksamheten: I inriktningen för svenskt försvar konstateras att: "Övningsverksamhet och annan verksamhet är en del av det faktiska försvars- och säkerhetspolitiska agerandet i fredstid. Genom val av exempelvis övningsplats, scenarior och samarbeten med andra länder har beslutsamhet och förmåga att försvara hela territoriet visats i fredstid vilket bidrar till att höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar." ingår, genom vårt omfattande säkerhets- och försvarspolitiska samarbete, i en säkerhetspolitisk gemenskap som stärker vår säkerhet och där vi bidrar till andras säkerhet. Den svenska säkerhetspolitiken bidrar till att skapa fred och stabilitet i vår del av , men ger också handlingsfrihet i kris eller ofred. Basen för detta förhållningssätt är den militära alliansfriheten.