ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211569 · 2015-05-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:569 Nationell beslutanderätt om handelspolitiken av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Just nu pågår förhandlingarna om ett handelsavtal mellan och , det så kallade . Detta avtal har väckt visst medieintresse och har även debatterats flitigt av förespråkare och kritiker . Två handelsavtal som dock påverkar TTIP-förhandlingarna, men som är betydligt mer okända, är EU:s avtal med (CETA) respektive . I och med Lissabonfördraget flyttades makt från medlemsstaterna till när det gäller att förhandla handelsavtal. Det är dock inte fastslaget vilken makt EU har att besluta om avtalen. Handelspolitiken är fortfarande en nationell angelägenhet. Om , efter en juridisk prövning, beslutar sig för att avtalen är att betrakta som så kallade ”blandade avtal” innebär det att de även ska godkännas av de nationella parlamenten. mellan och anses färdigförhandlat och befinner sig nu under juridisk prövning och ska översättas till medlemsstaternas språk innan det ska godkännas. Medlemsstaterna och vill dock omförhandla delar av avtalet, främst eftersom innehåller den omstridda ISDS-mekanismen, som möjliggör för storföretag att stämma stater. Genom att många storföretag (främst amerikanska bolag) är verksamma i gör det att och andra medlemsstater kan komma att bli föremål för stämningar om dessa storföretag anser att vår nuvarande eller planerade lagstiftning begränsar deras tilltänkta vinster. , å sin sida, ligger just nu för prövning, så kallad ”legal opinion”, hos om huruvida det är en EU-kompetens eller en nationell kompetens att besluta om avtalet. Kommissionen har ställt ett antal frågor till domstolen, ett slags förprövning om hur domstolen tolkar Lissabonfördraget. Vilka frågor som ställts är dock inte offentliggjort. Anser närings- och innovationsministern att och är av nationell kompetens och därmed ska godkännas av riksdag?
fr · H211570 · 2015-05-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:570 Stöd till den förföljda folkgruppen rohingya av (KD) till Statsrådet (MP) har ett stort migrationsdrama utspelats i i . Uppåt 10 000 flyktingar från och driver runt på havet i undermåliga båtar och har vägrats att komma i land någonstans. Flera av migrantbåtarna har flutit runt på . Många av migranterna tillhör den muslimska folkgruppen rohingya, enligt FN en av världens mest förföljda folkgrupper, som saknar medborgarskap och utsätts för systematisk diskriminering och våld i delstaten i . Trots ökade öppenhet och förbättringar i fråga om mänskliga rättigheter har situationen för rohingya snarare förvärrats. Grannländerna fruktar nu att flyktingströmmarna från och ska öka, och de vill inte rädda dem och därmed uppmuntra till ökat asyltryck på deras respektive länder. Med anledning av den rådande situationen med båtflyktingar i och den utsatta situation som folkgruppen rohingya befinner sig i vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet och att göra för att rohingyafolket ska få sina mänskliga rättigheter respekterade, och vilka akuta insatser avser att bistå med?
fr · H211571 · 2015-05-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:571 Bemanningen för organisation av (M) till Utbildningsminister (MP) beslutade den förra alliansregeringen om ett direktiv till en särskild utredare för att förbereda och genomföra inrättandet av den nya myndigheten (dir. 2014:7). Tilläggsdirektiv om den nya myndighetens namn och lokalisering beslutades (dir. 2014:104). En förordning (AgVFS 2014:4 B1) om anställning vid den nya myndigheten beslutades och trädde i kraft . Enligt planen skulle den nya myndigheten inleda sin verksamhet . Många uppskattar den förra alliansregeringens initiativ till att inrätta ett skolforskningsinstitut och har stora förväntningar på dess verksamhet. Det är därför förvånande att regeringen ännu inte har tillsatt någon generaldirektör att leda verksamheten. Inte heller har en skolforskningsnämnd eller ett vetenskapligt råd, vilka är tänkta att vara ett stöd för myndigheten, utsetts. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : När kan vi räkna med att den nya myndigheten kommer att vara fullt bemannad och den beslutade organisationen med en skolforskningsnämnd och ett vetenskapligt råd inrättad?
fr · H211572 · 2015-05-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:572 Kostsamma vattenanslutningar av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster används av flera kommuner, i synnerhet i expansiva kranskommuner till våra största städer, för att tvinga individuella fastighetsägare till vatten- och avloppsanslutning i det kommunala nätet. Avloppsprojekten genomförs i små etapper där endast några i taget berörs. Några stora opinioner bildas därför inte, men konsekvenserna för de berörda är stora. Kostnaderna som åläggs de berörda landar ofta på belopp motsvarande . Kostnadsbilden stegras i synnerhet i de bergiga skärgårdsmiljöerna, där gamla sommarstugemiljöer omvandlas till villaområden. Anslutningsavgifternas konsekvenser blir att företrädelsevis boende med sämre ekonomi tvingas sälja sina hem. Tvångsanslutningarna motiveras med anpassningar till EU:s ramdirektiv för vatten, vattendirektivet. EU-direktivet uttrycker emellertid inte något krav på ”central avloppsrening” utan hänvisar till “best practice”, där till exempel sluten långtidskompostering framstår som ett alternativ som är rimligt med hänsyn såväl till miljö och hälsa som till kostnadsbilden. Även Havs- och vattenmyndigheten framhåller vikten av att förutsättningar och behov som föreligger i det enskilda fallet ska styra valet av teknik och valet av organisatorisk form för VA-systemen. Lagen om allmänna vattentjänster är uppbyggd med ett ansvar för kommuner att tillhandahålla vatten och avlopp. Kommunens skyldighet att tillhandahålla en central avloppsrening är påkallad om någon av fastighetsägarna i ett område motsvarande ett ”större sammanhang” (enligt rättspraxis ca 15 hus) utnyttjar sin vetorätt mot att begära en sådan. Ett förslag som figurerade i utredningen som föregick lagen är att kommunerna i stället ska kunna överlåta åt fastighetsägarna själva att till exempel via samfällighetsförening utverka en lösning enligt ”best practice”. Då kan en rimligare kostnadsbild erhållas och ofrivilliga försäljningar undvikas. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att främja fastighetsägares möjligheter till ”best practice” för sina vatten- och avloppssystem?
fr · H211573 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:573 Ordning och reda i tandvården av (M) till Statsrådet (S) Det är djupt oroande uppgifter som framkommer om den svenska tandvården. En granskning visar att så många som 800 000 patienter kan ha fått felaktiga räkningar. Det är därtill många äldre människor, som behöver mycket hjälp med sina tänder, och många av dessa lever med knappa ekonomiska marginaler. Att då, som det antas, dessa människor får för höga tandvårdskostnader är upprörande. var tandvårdspatienter fortsatt de mest nöjda inom området samhällsservice, enligt Svensk kvalitetsindex. Nöjdhetsindex, generellt sett, för tandvårdsbranschen låg på 81 av 100 möjliga. Majoriteten av den svenska befolkningen har en god tandhälsa och besöker tandvården regelbundet. Detta handlar, enligt granskningen, om såväl den privata tandvården som den offentliga folktandvården. som är kontrollmyndighet fann att var så många som var tredje tandvårdsräkning inom den offentliga folktandvården felaktig, och inom den privata tandvården var det var fjärde räkning. Stämmer detta är det för ett kvalitetslyft för att stärka patienten. Öppenhet och transparens kring kvalitetens jämförelser, priser och resultaten av behandlingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta initiativ avser statsrådet att ta och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att ingen patient behöver betala felaktiga räkningar inom tandvården?
fr · H211574 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:574 Våldsamheter i av (V) till Utrikesminister (S) har utropat undantagstillstånd i södra delarna av landet efter våldsamma protester mot en koppargruva. har lokalbefolkningen i i södra protesterat mot den gruvexploatering som äger rum i området. Landets regering har svarat med militärt våld och ett flertal civila har fått sätta livet till, än fler skadats och fängslats. Våldet mot civilbefolkningen i måste upphöra och omvärlden har en skyldighet att agera. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, ska verka för att avhåller sig från att använda våld mot protesterna och i stället bidra till en fredlig lösning på konflikten?
fr · H211575 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:575 Förekomst av klusterbomber i flyganfall mot av (V) till Utrikesminister (S) genomför en militärallians ledd av luftangrepp mot och enligt rapporter från FN har minst 1 400 personer fått sätta livet till och tusentals är skadade. Den Saudiledda interventionen har tydligt bidragit till att förvärra den redan allvarliga humanitära situationen i och försvårat möjligheterna att få till stånd ett slut på våldet. Trots det har omvärldens reaktioner varit begränsade. Det har framkommit uppgifter som tyder på att den Saudiledda koalitionen mot har använt klusterbomber i sina flyganfall. Human Rights Watch säger sig ha trovärdiga bevis för att bomberna använts i Saada, norra . Det är klustervapen som sålt till . Klustervapen är en vapentyp som tydligt slår mot civila, av offren för vapen är just civila, många av dem barn. är klustervapen därför förbjudna enligt en internationell konvention. Dock har varken eller ratificerat konventionen. Däremot undertecknade 2013 ett internationellt vapenhandelsfördrag, , ATT. Omvärlden har ett ansvar att agera för att få till stånd ett slut på våldet i och att förhindra ytterligare lidande för civilbefolkningen. Det är viktigt att omvärlden inte förser de stridande parterna med krigsmateriel, i synnerhet inte klustervapen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, ska förmå att upphöra med sin export av klustervapen till ?
fr · H211576 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:576 Stöd till av (S) till Statsrådet (MP) har drabbats av två kraftiga jordbävningar och flera efterskalv. Jordbävningen var den värsta . Den har drabbat hundratusentals människor och krävt tusentals liv och skapat omfattande förödelse i ett redan fattigt och utsatt land. 70 000 barn är i behov av akut hjälp. Efter den första jordbävningen begärde internationell hjälp för att klara de omfattande insatser som behövdes. Biståndsminister har sagt att regeringen är beredd att bistå med ytterligare stöd till i återbyggnadsarbetet om det skulle behövas. drabbades landet för av en mycket kraftig jordbävning och befinner sig nu i en humanitär katastrofsituation. Detta är den värsta kända katastrof landet någonsin råkat ut för. 700 000 byggnader har förstörts och 8 534 döda har påträffats och dödssiffran väntas stiga. har gått ut och bett om ett stort internationell stöd på för att klara återuppbyggnaden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt är regeringen redo att bistå i återuppbyggnadsarbetet efter jordbävningarna?
fr · H211577 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:577 Järnvägsunderhållet på sträckan av (M) till Statsrådet (S) I vårändringsbudgeten sköt regeringen till i ökat järnvägsunderhåll. Regeringen redogör för att dessa medel ska användas för att öka utbytestakten av kritiska komponenter i järnvägssystemet, vilket bland annat handlar om kontaktledningar, växlar, ställverk och räls. På grund av eftersatt underhåll på sträckan mellan har trafiken drabbats av stora förseningar. Hastigheten har tvingats sänkas markant vilket fått till följd att restiderna försämrats kraftigt vilket drabbat näringslivet hårt. utlovade att 15 av av underhållet skulle vara åtgärdade inom ramen för alliansregeringens budget. meddelade att detta viktiga arbete skjutits . De uppger även att det inte finns några medel anslagna för rälsbyte förrän . Statsrådet har tidigare uttalat att det planerade spårbytet på sträckan är mycket angeläget. Det nödvändiga spårbytet har dock inte visat sig vara så pass prioriterat så att det ryms inom budget, trots gjorda förstärkningar i ändringsbudgeten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är orsaken till att statsrådet inte anser att underhållet av järnvägen på sträckan är tillräckligt prioriterat för att utföras även nu efter att budgeten förstärkts?
fr · H211578 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:578 Forskning inom livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) På regeringens hemsida står följande att läsa om den viktiga livsmedelsstrategin: Livsmedelsstrategin omfattar hela livsmedelskedjan från primärproduktion till livsmedelsindustri, export, handel, konsument, offentliga sektorns konsumtion, restaurang och måltidupplevelser. Strategin tar sin utgångspunkt i primärproduktionen, men alla livsmedelskedjans delar är viktiga och behövs för att skapa en långsiktig strategi som ger jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Många olika delar omnämns således men förvånansvärt nog nämns inte behovet av forskning, vilket är en mycket viktig faktor generellt men också för att kunna exportera livsmedel med hög förädlingsgrad. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att inkludera behovet av forskning och innovation i livsmedelsstrategin som rör primärproduktion? Har statsrådet för avsikt att inkludera behovet av forskning och innovation i livsmedelsstrategin för livsmedelsindustrin med syfte att möta och förbättra de behov som livsmedelsindustrin har?
fr · H211579 · 2015-05-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:579 Arbetslöshetsmålet och unga i statistiken av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har som målsättning att når lägst arbetslöshet i EU . har den målsättningen väckt mer frågor än svar kring hur det ska nås. I framgår det att regeringen varit otydlig med vilka som ska ingå och mätas i målet. Arbetsförmedlingens generaldirektör säger att han gärna skulle se att vi ska mäta dem . Det vore olyckligt om vi återigen skulle gå tillbaka till den gamla S-taktiken att siffertrixa och föra människor ur statistiken bara för att nå ett uppsatt mål om arbetslösheten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser arbetsmarknadsministern att unga ska ingå i arbetslöshetsperioderna och därmed även vara med i statistiken?
fr · H211580 · 2015-05-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:580 Fikru uppskjutna rättsförhandlingar av (KD) till Utrikesminister (S) Under har den svenske hjärtläkaren i samarbete med riskkapitalbolaget byggt upp en hjärtklinik i . Det är en verksamhet som står och förfaller utan Fikrus ledning eftersom han är frihetsberövad. Det har gått Fikru arresterades och frihetsberövades i . Fikru är tillsammans med en stor grupp personer anklagade för korruption relaterade till tidigare tullminister. I den grupp åtalade som Fikru Maru hamnat finns 25 personer med sammanlagt 94 åtalspunkter, varav en enda är hans. Korruptionsanklagelserna relaterar till en nedlagd incident då Fikru i samband med hemresa anmodats betala kontant för övervikt för förbrukningsmaterial han då hellre lämnade kvar. Vår medborgare sitter fortfarande fängslad utan att hans fall behandlats i domstol eller att det ens kan skönjas en behandling. har behandlingen av Fikrus fall skjutits upp med hänvisning till chimära, byråkratiska detaljer. Vid den interpellationdebatt som hölls hänvisade statsrådet vid upprepade tillfällen till det första av de tre tillfällena, , då Fikrus fall skulle höras. saknar Fikru besked om ett nytt tillfälle för hans fall. Det är oförenligt med mänskliga rättigheterna att förvägras en rättvis och offentlig rannsakning på det sätt som Fikru Maru får utstå alltmedan han är frihetsberövad. Med anledning av det som har framförts vill jag fråga utrikesminister på vilket sätt hon i och internationella sammanhang tänker arbeta för att understryka vikten av att vår svenske medborgare får en rättvis och skyndsam juridisk behandling av sitt fall.
fr · H211581 · 2015-05-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:581 Regler för inlandssjöfart av (M) till Statsrådet (S) har ett femte transportslag, inlandssjöfart. Detta kommer att betyda mycket för många orter kring och , inte minst och . Det råder dock en oklarhet om vilka regler som kommer att gälla för inlandssjöfarten gällande exempelvis lotsar, bemanningsregler och farleds- och hamnavgifter. I många andra europeiska länder är det olika krav på havssjöfart och inlandssjöfart. Risken finns att får ur en europeisk kontext särregler för inlandssjöfarten som kommer att försvåra konkurrenskraften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den svenska inlandssjöfarten får ett regelverk som möjliggör en konkurrenskraft och som inte skiljer sig alltför mycket från de krav som finns i våra europeiska grannländer?
fr · H211582 · 2015-05-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:582 Inlandssjöfart av (M) till Statsrådet (S) Sveriges sjöfart anser ofta att man får bära för höga kostnader och har därför svårare att klara konkurrensen från andra trafikslag. har ett femte transportslag, inlandssjöfart. Detta är en mycket bra utveckling och kommer att verka som bra komplement till andra transportslag. Konkurrensen är dock tuff och konkurrensen är hård om frakterna, och för höga kostnader för sjöfarten snedvrider konkurrensen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vill statsrådet vidta för att ge inlandssjöfarten bättre villkor och stärka inlandssjöfartens konkurrenskraft?
fr · H211583 · 2015-05-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:583 Regeringens arbetslöshetsmål av (FP) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringens största vallöfte till väljarna handlar om att nå EU:s lägsta arbetslöshet . Mycket tyder nu på att man inte kommer uppfylla sitt vallöfte. I regeringens budget prognostiserar man att jämviktsarbetslösheten kommer ligga still . Regeringens egen expertmyndighet, , konstaterar att ”det kommer att bli mycket svårt att nå målet om lägst arbetslöshet inom EU till 2020”. Även har riktat kritik mot möjligheten att nå målet. börjar regeringen själv tona ned sitt mål. Regeringen har ännu inte givit besked om vilka som ska omfattas av deras arbetslöshetsmål. Chefen för , , sa till () att han önskade att regeringen hade valt att ”mäta dem ”. Att ta bort unga från arbetslöshetssiffror för att nå sitt eget mål hade varit allvarligt. Det innebär att regeringens insatser för fler jobb inte prioriteras mot de grupper som undantas och bidrar till incitament att undanta fler grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åldersgrupper kommer att omfattas av regeringens arbetslöshetsmål?
fr · H211584 · 2015-05-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:584 Säljsamtal till mobiltelefonnummer av (SD) till Statsrådet (MP) En ny dom i gör att det nu står säljare fritt att ringa säljsamtal till privatpersoners mobiltelefoner. har det ansetts som god sed att inte ringa säljsamtal till privata mobiltelefoner, och vi har på det sättet varit förskonade från störande samtal på vår mobil. menar på sin hemsida att av konsumenterna inte vill bli uppringda av säljare i telefonen från företag där man inte redan är kund. Vidare menar att tycker att det är lätt att bli lurad eller vilseledd av försäljare på telefon. Extra utsatta är enligt äldre personer och konsumenter med funktionsnedsättning. Det kan vara något så vanligt som att man hör illa som ställer till med problem när man får en säljare i luren. I av anmälningarna till har försäljning skett till en person med någon form av funktionsnedsättning. Har statsrådet eller regeringen för avsikt att vidta några åtgärder för att begränsa möjligheten för säljsamtal till mobiltelefoner med anledning av domen, och i så fall vilka?
fr · H211585 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:585 Forskningsanslagen till av (S) till Statsrådet (S) är en av de högskolor som avseende tilldelat anslag missgynnas i . har ett mycket stort grundutbildningsuppdrag. Den erbjuder över 60 utbildningsprogram, varav 16 är på magisternivå, och 1 330 kurser. Trots detta får den en mycket begränsad del av det fasta forskningsanslaget jämfört med landets universitet. som högskolan relativt sett utbildar fler får den inga ytterligare medel för att forskningsförankra sin utbildning. Underfinansieringen gör det svårare att bygga upp en starkare forskningsmöjlighet som kan konkurrera om de forskningsmedel som fördelas baserat på prestation. Efterfrågan på utbildningar är hög, och antalet förstahandssökande – med sökande både från länet och från andra delar av landet – ökade till utbildningsprogrammen. Även om är en av de mindre högskolorna nationellt sett har den en oerhört stor betydelse för vårt län. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra när det gäller möjligheten att öka forskningsanknytningen av utbildningar vid mindre högskolor, och vad avser statsrådet att göra för att öka den del av högskolors forskningsmedel som är basanslag?
fr · H211586 · 2015-05-28 00:00:00 — Fråga 2014/15:586 Fiskodling i recirkulationsanläggningar av (M) till Statsrådet (S) Övergödning av vatten på grund av öppna fiskodlingar är ett stort problem på flera håll i och och särskilt i området längs . Fiskodlingar inne i fjärdar har skapat flera särskilt svårartade fall av övergödning. Detta får negativa konsekvenser för känsliga ekosystem och även för miljön i övrigt och för de människor som lever och verkar i dessa områden. Ytterligare belastning sker genom att man i fiskodlingarna använder importerat fiskfoder, som ökar den totala mängden näringsämnen i havet. En anledning till de negativa miljökonsekvenserna är att man använder sig av fiskodlingssystem med öppna kassar, där det är väldigt svårt att undvika spridning av närsalter och andra näringsämnen som belastar omkringliggande vatten. fattade ett beslut, där man antog ett antal rekommendationer för att begränsa fiskodling med öppna kassar, och man ställde sig positiv till att man gemensamt i borde arbeta för utveckling av fiskodling i recirkulationsanläggningar. Frågan har också behandlats i , som visserligen har ställt sig positivt men inte återkommit med konkreta förslag om hur detta arbete ska kunna genomföras, trots att det borde vara möjligt inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att verkställa de rekommendationer som har antagit vad gäller miljömässigt hållbar fiskodling?