ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211695 · 2015-06-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:695 Regeringens prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Efter remisstidens slut har det angående regeringens prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram enligt vattendirektivet inkommit ett flertal och ofta ganska kritiska synpunkter från bland annat kommuner runt om i landet där man begär att regeringen ska pröva åtgärdsprogrammen. En ofta förekommande kritik och anledning till att man begär att regeringen ska pröva dessa är att man saknar en tillräcklig samhällsekonomisk konsekvensanalys. Ofta anger man även att kostnader för olika åtgärder är lågt och översiktligt beräknade. skickade Miljö- och ut en remiss (via mejl) på vattenmyndigheternas yttrande till berörda kommuner och myndigheter. Myndigheter anmodas och kommuner erbjuds att yttra sig. Kommunerna anmodas att särskilt ange om man står fast vid sin begäran om prövning efter vattenmyndigheternas yttrande och att man då ska precisera sina skäl om man fortfarande anser att det strider mot lagstiftningen. Remissen ankommer och svar ska vara inne . De flesta kommuner får säkert besluta om sitt yttrande på delegation då man inte hinner bereda yttrandet till kommunstyrelse med mera före sommaruppehållet. Det har uppstått en viss tveksamhet och en undran hos en del kommuner om regeringen verkligen kommer att göra en prövning. I en interpellationsdebatt angående vattendirektivet uttalar klimat- och miljöminister att hon noterar att frågorna kring åtgärdsprogrammen har lyfts till regeringen, samt att myndigheterna säkert har goda skäl för det och att det därför är regeringen som har initiativet. Ministern var även tydlig i interpellationsdebatten om att regeringen kommer att pröva förslagen till åtgärdsprogram. Landsbygdsministern har i olika sammanhang och betonat att det är viktigt att har ett konkurrenskraftigt jordbruk. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister följande: Om de föreslagna åtgärderna blir fastställda, hur ser ministern på risken att det leder till en minskad konkurrenskraft för svenskt jordbruk samt en minskad livsmedelsproduktion i , vilket i sig kan innebära en flytt av livsmedelsproduktionen till andra länder som i många fall har sämre miljöarbete än ? Och står ministern fast vid sina tidigare uttalanden om att regeringen ska pröva åtgärdsprogrammen?
fr · H211696 · 2015-06-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:696 Ändrade kriterier för Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet av Boriana (M) till Finansminister (S) Svenska Skeppshypotek är en statlig organisation vars verksamhet regleras i lagen (1980:1097) om . Av 5 § i nämnda lag framgår att lån ska få lämnas när det finns betryggande säkerhet i form av till exempel inteckning av fartyg, vilket i praktiken innebäratt Svenska Skeppshypotek endast finansierar färdiga fartyg. De nuvarande reglerna begränsar utlåningsverksamheten under lågkonjunktur när marknadsvärdena på fartyg är nedpressade. Detta kan omöjliggöra tilläggsinvesteringar i befintligt tonnage för att uppfylla miljökrav såsom svaveldirektivet och barlastkonventionen, eftersom värdehöjningen inte blir så stor att den medger utlåning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att verka för ändrade kriterier för Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet som möjliggör krediter över normal belåningsgrad när företaget i övrigt anses vara solvent?
fr · H211697 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:697 Inspel från flygbranschen vid framtagningen av flygstrategin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att man avser att presentera en flygstrategi . Vad denna ska innehålla, vid sidan av en flygskatt, har inte kommit till kännedom. Statsrådet har tidigare uppgett att arbetet med att ta fram en flygstrategi bedrivs internt inom och att det därmed inte är aktuellt att ta fram några kommittédirektiv. Rimligen finns det stora fördelar med att involvera för branschen relevanta aktörer, ifall regeringens ambition är att ta fram en flygstrategi med syfte att främja flygbranschen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att på något sätt involvera aktörer från flygbranschen vid framtagningen av flygstrategin?
fr · H211698 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:698 Utforming av flygskatten av (M) till Finansminister (S) Regeringen framförde i budgetpropositionen att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas så att flyget i högre utsträckning bär sina egna klimatkostnader. Statsrådet har vid en interpellationsdebatt tidigare gett mig beskedet att frågan om flygskatt utreds på . är det väl känt hur det ena regeringspartiet, , skulle vilja utforma en flygskatt, då de tidigare presenterat ett sådant förslag. Detta lyftes även fram under valrörelsen . Med bakgrund av följande vill jag fråga finansminister : Kan finansministern svara på ifall det förslag på flygskatt som presenterat och som diskuterades under valrörelsen ligger till grund för regeringens pågående arbete med att ta fram en flygskatt?
fr · H211699 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:699 Brott mot mänskliga fri- och rättigheter på av (M) till Utrikesminister (S) kunde Kulturnyheterna i rapportera om den tolfte konstbiennalen i på . Det berättades om den kubanska performancekonstnären . Hon har gripits ett antal gånger och utsatts för påtryckningar från myndigheterna. Dessutom har hon fråntagits sitt pass, och helst vill regimen att hon lämnar landet för att aldrig återvända. Detta är ett exempel bland många på de brott mot mänskliga fri- och rättigheter som sker på den av kontrollerade ön. Min fråga till utrikesministern är: Har ministern och regeringen för avsikt att mer tydligt och med skärpa markera mot de brott mot mänskliga fri- och rättigheter som sker i det av kontrollerade ?
fr · H211700 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:700 Flygverksamhet i och över det isländska luftrummet av (M) till Försvarsminister (S) genomförde och under ledning av flygövningar över . Detta var uppskattat, som närvaro markerades. Det isländska luftrummet i sig övervakas kontinuerligt av Natostater i samverkan. Att deltar i flygverksamhet i och kring är bra. Min fråga till försvarsministern är: Har genom flygvapnet för avsikt att delta i flygverksamhet i och över det isländska luftrummet i likhet med den övningsverksamhet som genomfördes ?
fr · H211701 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:701 Försenade miljöersättningar av (SD) till Statsrådet (S) 2015 har för lantbrukarna varit ett ovanligt stökigt år på grund av nya regler och försenad och ändrad information. Dessutom finns det en osäkerhet kring hur länsstyrelserna kommer att hantera en del av de ”uppenbara fel” som upptäcks i den fortsatta stödadministrationen och vid kontroller, det vill säga fel som inte orsakar en sanktion. Enligt uppgifter från finns det främst två områden där det fortsatt finns oklarheter: 1) Vägledningen för kontroll av ekologiska fokusarealer (EFA), vilket nu innebär att det finns möjlighet för lantbrukaren att kompensera ett eventuellt bortfall av EFA. 2) För obrukade fältkanter har informationen varit otydlig, och enligt är det 400–500 lantbrukare som ansökt om både miljöersättning och EFA för samma areal, vilket inte är tillåtet. Enligt uppgift ska man dock vara ”generösa” i dessa fall. Enligt uppgifter kommer utbetalningarna av gårdsstödet och förskottet för miljöersättningarna att komma under den senare delen av december medan kompensationsstödet och resten av miljöersättningarna kommer att utbetalas under kvartal 2016. Det hela är väldigt olyckligt, och det finns även farhågor för konsekvenser för kommande utbetalningar framöver. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att mildra de effekter som införandet av det nya landsbygdsprogrammet medfört, och vad tänker statsrådet göra för att snabba på utbetalningarna av miljöersättningarna till lantbrukarna?
fr · H211702 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:702 Nollvision mot branddöd av (KD) till Statsrådet (S) Enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap dör över 100 människor i bränder i . Trots detta finns, enligt organisationen , ingen tydlig nollvision för att bekämpa brändernas orsaker. De flesta ser brandskydd och utrymningslarm som en självklarhet, men faktum är att , enligt Säkerhetsbranschen, har dålig uppföljning av hur brandskyddet fungerar i offentliga lokaler. Ännu allvarligare är läget i privata miljöer. är, enligt Säkerhetsbranschen, sämst inom EU i frågor som rör brandskydd och utrymningslarm. Det man pekar på är otydlighet i lagen, otydlighet om vilken myndighet som har det yttersta ansvaret för brandskyddet i landet. Näringsidkare och fastighetsägare har ansvar för att ha ett bra brandskydd. Kommunen utövar tillsyn, men det råder stora skillnader mellan olika kommuner. Anmärkningar mot brandsäkerheten kan överklagas, och det är då upp till kommunen att bevisa bristerna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra mer brandsäkert?
fr · H211703 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:703 Elnätsbolagens prishöjningar av (V) till Statsrådet (S) har kammarrätten i slagit fast att elnätsföretagen har rätt att höja sina avgifter med . Domen är resultatet av en flerårig process mellan 86 elnätsföretag och . Fortum Distribution, som heter Ellevio, är det första elnätsföretaget som utnyttjar den nyvunna möjligheten till avgiftshöjning. Bolaget har över 900 000 kunder i och höjer sina priser med sammanlagt . Kunderna, å sin sida, har ingen möjlighet att undkomma avgiftshöjningen. Bolaget har monopol på elnätet, vilket gör att kunderna bara har två alternativ – betala eller flytta. Hur kunde det då gå så fel? Enligt en av de ansvariga domarna i målet står svaret att finna i den nuvarande lagstiftningen. Enligt domaren är det den nuvarande utformningen av ellagen (1997:857) som är problemet. För att komma till rätta med problemet och undvika liknande avgiftshöjningar för kunderna anser domaren att lagstiftaren bör se över lagen, ändra på regelsystemen och bestämma sig för enklare metoder som inte öppnar för den typen av utfall som den ovan nämnda domen gett upphov till. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika att elnätsföretagen ges möjlighet att ta ut stora avgiftshöjningar framöver?
fr · H211704 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:704 Försörjningsberedskap och sårbarhetsanalys vid framtagande av livsmedelsstrategi av (M) till Statsrådet (S) Vårt moderna samhälle är mycket sårbart och är mycket känsligt för störningar i till exempel elproduktion, kommunikationer (såväl fysiska som digitala) och inte minst i produktion och distribution av livsmedel. Allt fler människor bor i städerna, och där är produktionen av livsmedel av naturliga skäl låg, det vill säga livsmedel produceras långt ifrån där konsumtion sker. Det finns uppgifter om att livsmedelslagren räcker mellan och . En risk- och sårbarhetsanalys omfattande hela livsmedelskedjan från produktion till import, livsmedelsindustri, handel och distribution skulle behöva göras. Beredskapslager behövs såväl av insatsmedel till jordbruket och processindustrin som av fossilt bränsle så länge beroendet är fortsatt stort Utveckling av inhemsk produktion av förnybara drivmedel är nödvändig. Det finns således, som jag ser det, många skäl att arbeta fram en försörjnings- och beredskapsanalys, och det skulle vara bra om dessa aspekter skulle ingå i arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi. Det har också framkommit frågor om detta vid de sammankomster om arbetet med en livsmedelsstrategi som landsbygdsminister medverkat i runt om i . Därför vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att arbeta för att involvera aspekter på försörjningsberedskap och på en sårbarhetsanalys i arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi?
fr · H211705 · 2015-06-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:705 Rekryteringen av ny GD för av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) är den mest centrala myndigheten för det svenska miljöarbetet. Myndigheten har till uppgift att samordna, följa upp och utvärdera arbetet med miljömål. I uppdraget ingår att ta fram kunskap och underlag, bidra till utvecklingen av miljöpolitiken samt genomföra miljöpolitiken så att högt ställda mål kan nås. beslutade regeringen att utse , som varit generaldirektör för , till ny generaldirektör för med tillträde . Processen med att rekrytera ny generaldirektör till påbörjades dock av tidigare än så. utannonserades tjänsten, men dessvärre är rekryteringsprocessen ännu inte avslutad. har en mycket kompetent ställföreträdande generaldirektör i , men för verksamheten är det mycket olyckligt att inte få besked om vem som blir ny chef för myndigheten och när hen tillträder. Klimat- och miljöministern har vid upprepade tillfällen sagt att den nya regeringen ska höja tempot i miljö- och klimatarbetet. Det görs inte genom en utdragen process för rekrytering av generaldirektör för miljö- och klimatpolitikens viktigaste myndighet. Dessutom har ansvaret för rekryteringsprocessen flyttats från och klimat- och miljöminister till . Det har lett till en hel del spekulation och frågor. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister . Varför ansvarar inte ministern längre för rekryteringen av chefen för den viktigaste och mest centrala myndigheten för utvecklandet och genomförandet av svensk miljöpolitik?
fr · H211706 · 2015-06-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:706 Ny generaldirektör för av (M) till Statsrådet (S) är den mest centrala myndigheten för det svenska miljöarbetet. Myndigheten har till uppgift att samordna, följa upp och utvärdera arbetet med miljömål. I uppdraget ingår att ta fram kunskap och underlag, bidra till utvecklingen av miljöpolitiken samt genomföra miljöpolitiken så att högt ställda mål kan nås. beslutade regeringen att utse , som varit generaldirektör för , till ny generaldirektör för med tillträde . Processen med att rekrytera ny generaldirektör till påbörjades dock av tidigare än så. utannonserades tjänsten men dessvärre är rekryteringsprocessen ännu inte avslutad. har en mycket kompetent ställföreträdande generaldirektör i , men för verksamheten är det mycket olyckligt att inte få besked om vem som blir ny chef för myndigheten och när hen tillträder. har dessutom ansvaret för rekryteringsprocessen flyttats från till . Några skäl till varför klimat- och miljöminister fråntagits ansvaret för rekryteringen av generaldirektör för miljöpolitikens mest centrala myndighet har regeringen inte uppgett. Det har lett till en hel del spekulation men oavsett orsak är det viktigt att en ny generaldirektör för utses . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : När beräknas rekryteringen av ny generaldirektör för vara avslutad?
fr · H211707 · 2015-06-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:707 Omfördelning av anslag till Strategiska forskningsområden av (M) till Statsrådet (S) tillskrev fem forskningsfinansieringsmyndigheter regeringen med anledning av en utvärdering som har gjorts av de strategiska forskningsområdena (SFO) som Alliansregeringen inrättade 2009. Den expertpanel som har ansvarat för utvärderingen anser att Alliansregeringens satsning har varit ett utmärkt och nyskapande initiativ. Expertpanelen konstaterar dock att några enstaka SFO-miljöer har haft en svagare prestation och strategi än förväntat, däribland forskningsområden vid () och vid (). Med anledning av expertpanelens utvärderingsresultat rekommenderar de olika forskningsfinansiärerna – VR, , Formas, Forte och – i en gemensam skrivelse att regeringen bland annat bör omfördela medel från LU och SU till de lärosäten som har visat ett utmärkt strategiskt ledarskap i SFO-satsningen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillmötesgå myndigheternas rekommendation då det gäller omfördelning av medel från LU och SU samt när och hur detta i så fall kommer att ske?
fr · H211708 · 2015-06-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:708 Regeringens inställning till GMO och utrikeshandel av (M) till Närings- och innovationsminister (S) representant lade ned sin röst i EU när man röstade om GMO-bomull och GMO-raps. har fortsatt att lägga ned sin röst varje gång det har varit omröstningar i EU om GMO. hade alltid följt den vetenskapliga linjen. Efter det har man däremot inte lyssnat till rekommendationerna från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, EFSA. Eftersom varken landsbygdsminister (S) eller miljöminister (MP) vill kommentera GMO-politik innan regeringen har någon politik i frågan är det omöjligt att veta vad regeringen tycker. Frågan är när man ska sätta ned foten i frågan. har det redan gått och sommaren närmar sig. Hur länge ska spannmålsbönder behöva vänta på att regeringen ger besked? GMO-frågan splittrar medlemsstaterna. Men nåddes en kompromiss kring tillstånd för nya GMO-grödor vilket innebar ökad makt för EU:s medlemsländer vad gäller odling av GMO-grödor. Till följd av direktiv (EU) 2015/412 blir det möjligt för medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier. I är jordbruket en viktig näring som vi måste värna. bönder är otroligt konkurrensutsatta och kämpar hårt för sin överlevnad. Min fråga till närings- och innovationsminister är därför: Under har lagt ned sin röst i GMO-frågan i . Hur påverkar detta enligt ministerns bedömning vår handel med utlandet, och ser inte ministern detta som ett handelshinder?
fr · H211709 · 2015-06-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:709 kvinnoregister av (FP) till Statsrådet (S) Datainspektionen har konstaterat att upprättande av det så kallade kvinnoregistret är olagligt. Polisen har i olika underrättelsefiler fört in information om kvinnor, vad de utsatts för för typ av brott och även andra uppgifter. I huvudsak har registret upprättats där kvinnor utsatts för våld i nära relationer. Enligt inspektionens uttalande har även så kallade känsliga uppgifter förts in, exempelvis om deras hälsotillstånd eller diagnoser. Många av dessa uppgifter och Datainspektionens beslut och kritik påminner om Skånepolisens romaregister som avslöjades 2012–2013 där 4 000 levande och döda hade registrerats utan stöd i svensk lagstiftning. Polisdatalagen och personuppgiftslagen är centrala regelverk, men uppenbart så finns det fortfarande problem med implementeringen – eller tolkningen – av dessa lagar som styr myndigheternas upprättande av register med mera. Mot bakgrund av det senaste beslutet kring det så kallade kvinnoregistret i vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med registerfrågorna inom polisen.
fr · H211710 · 2015-06-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:710 Statsbidrag till egen politik av (M) till Statsrådet (S) Ideella organisationer vars huvudsakliga verksamhet är att bedriva förebyggande arbete i syfte att minska tobaksbruket i kan söka och få organisationsbidrag av . Organisationsbidraget är tänkt att förstärka och komplettera bland annat statens insatser inom olika områden såsom utbildning, information, opinionsbildning och stödjande socialt arbete. Men bidraget syftar också till att förstärka organisationernas utvecklingsarbete och kompetensuppbyggnad. har meddelat att fördelning av medel endast kommer att ske om man får regeringens uppdrag att fördela statsbidrag . Mot denna bakgrund kan man ifrågasätta att samma organisationer sedan använder dessa pengar för att bedriva lobbning för sittande regerings politik. Det är också tveksamt att regeringen genom statsrådet bekräftade denna användning av statliga medel genom att ta emot listor med 10 000 namnunderskrifter från organisationerna till stöd för regeringens tobakspolitik. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser statsrådet på att organisationsbidrag som regeringen har godkänt används för att stödja regeringens egen politik, och har statsrådet gjort ställningstagandet att det är lämpligt att ta emot namnunderskrifter till stöd för den egna politiken från intresseorganisationer som regeringen ger organisationsbidrag till?
fr · H211711 · 2015-06-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:711 Domstolsprocesser om tryckerimomsen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns många öppna frågor i hanteringen av tryckerimomsen som har diskuterats vid olika tillfällen, i senast i samband med en interpellationsdebatt med finansministern (interpellation 2014/15:385). En av de mest angelägna frågorna rör domstolshanteringen. I har vi parallella domstolssystem, förvaltningsdomstolar som hanterar mål av offentligrättslig karaktär, exempelvis i skattemål, samt allmänna domstolar som hanterar civilrättsliga mål. pågår processer relaterade till tryckerimomsen både i förvaltningsrätter och i allmänna domstolar. En allmän uppfattning är att dessa processer sker i fel ordning. Frågan borde först avgöras civilrättsligt innan den avgörs skatterättsligt. Då har gett prövningstillstånd borde rimligtvis skattemålen tills vidare vilandeförklaras. Deras utgång påverkas av det prejudicerande utfallet från . Med tanke på att en liknande situation kan uppstå avseende postmomsen men även på grund av att rättsosäkerheten gällande tryckerimomsen är fortsatt stor och den nuvarande ordningen kan orsaka ännu större rättskostnader för de involverade samt belasta rättssystemen ytterligare med kommande överprövningsprocesser undrar jag: Kommer justitie- och migrationsminister att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd med anledning av det som har framförts?
fr · H211712 · 2015-06-25 00:00:00 — Fråga 2014/15:712 Högre kostnader och försämrade villkor för företag av (M) till Finansminister (S) kom dråpbeskedet för i i . Tillverkningen flyttas till . Skälen är dålig konkurrenskraft och tuff prispress. är ett litet exportberoende land i en globaliserad värld. Konkurrenskraft och rimliga villkor för företagande och jobb är grunden för tillväxt, inte minst utanför storstäder på landsbygden, där stora delar av svensk industrialisering och tillverkning finns. Basen för många orter är fortfarande tillverkningsindustri, till exempel i . Att nya skatter, pålagor, avgifter och tuffare företagsklimat bland annat leder till nedläggning är ett drastiskt och tufft besked för bygder där tillverkningsindustrin var bygdens hjärta. Stark prispress, global konkurrens och högre kostnader för företagande är orsaker till att företaget nu ställer saker och ting på sin spets. I ljuset av detta ska därtill läggas att försämringar av företagens villkor, med vägslitageavgifter, fördubblade arbetsgivaravgifter och ifrågasättande av viktiga väginfrastruktursatsningar ytterligare försvårar för att behålla och utveckla jobb på landsbygden. , , slår högre arbetsgivaravgifter till mot jobb och företagande. Min fråga till finansminister är: Hur kommer högre kostnader för transporter, till exempel en ny lastbilsskatt, högre kostnader för att anställa samt minskade satsningar på väginvesteringar att leda till fler jobb på landsbygden, i exempelvis ?