ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311175 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:175 Asylboenden på militära övningsplatser av (M) till Försvarsminister (S) har riktat en begäran till flera myndigheter, däribland Försvarsmakten, om bland annat stöd med asylboenden. Försvarsmakten har efter beredning kommit fram till att de kan erbjuda platser på fyra olika militära övningsplatser, totalt omfattande omkring 600 sängplatser, utan att Försvarsmaktens verksamhet påverkas menligt. Detta är bra då alla måste bidra i tider av oro i världen. Som ett resultat av det försämrade säkerhetsläget i närområde tillförs försvaret nu ytterligare resurser i det nya försvarsbeslutet. Det innebär att försvaret kommer att utöka sin övningsverksamhet och därför måste ha tillgång till övnings- och skjutfält. Detta är en viktig fråga för försvaret och något som ytterst påverkar vår försvarsförmåga. Med anledning av detta önskar jag fråga försvarsminister under vilken tidsrymd han bedömer att detta stöd till kommer att pågå utan att det menligt går ut över försvarsförmågan genom inskränkt möjlighet till övning och träning.
fr · H311176 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:176 Ett dramatiskt fall i kvinnors företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Nyföretagandet minskar i , och den främsta förklaringen är ett dramatiskt fall i kvinnors företagande. minskade kvinnors företagande med , och minskningen fortsätter i rasande tempo. Åtskilliga bedömare anser att orsaken till att färre kvinnor startar företag beror på regeringens attacker mot de branscher där kvinnor är verksamma. Genom RUT-avdraget gjorde alliansregeringen det möjligt och lönsamt att starta företag inom branscher som städning, omsorg, hälso- och sjukvård samt utbildning. Det har numera blivit allt vanligare att kvinnor säger att de aldrig ska starta ett företag inom någon av dessa branscher. För en regering som säger sig vilja driva en feministisk politik borde kvinnors företagande vara en självklar prioritering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister om han är beredd att vidta några åtgärder för att ändra inriktningen på regeringens företagarpolitik så att kvinnors företagande åter kan växa?
fr · H311177 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:177 Högre utbildning för elever med sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättning av (S) till Utbildningsminister (MP) För att få behörighet till studier på högskola behöver man godkänt i alla kärnämnen under gymnasieutbildningen. En elev som har högsta betyg i alla ämnen men inte i idrott och hälsa får inte läsa vidare på högskola. Detta innebär att en elev som på grund av allvarliga sjukdomstillstånd där läkare intygar att eleven inte kan delta på grund av medicinska skäl eller funktionsnedsättning i praktiken ej ges möjlighet till högskoleutbildning. Detta anser jag vara helt orimligt. kan varken rektor eller göra undantag i dessa situationer. Min fråga är: Tycker utbildningsminister att detta är en rimlig ordning och föranleder det anförda något initiativ från ministerns sida?
fr · H311178 · 2015-10-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:178 Den nya djurskyddslagen av (M) till Statsrådet (S) Landsbygdsministern har tidigare nämnt att det kommer en ny djurskyddslag . I ett tidigare svar till mig på en skriftlig fråga (2014/15:11) skriver ministern att regeringen bereder en utredning av en ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att lämna en proposition om en ny djurskyddslag till ?
fr · H311179 · 2015-10-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:179 Det utlovade undantaget från trängselskatt i stadsdelen i av (M) till Finansminister (S) infördes trängselskatt i . Utformningen av systemet och placeringen av betalstationer blev milt uttryckt problematisk för boende i stadsdelen på i . Synpunkter från boende och verksamma i stadsdelen ledde till att olika alternativa lösningar togs fram och diskuterades. Efter en av alliansregeringen utförd utredning föreslogs att bilister som är folkbokförda i stadsdelen skulle slippa trängselskatt när de kör in i eller ut ur stadsdelen, en lösning som kommit att kallas Backaundantaget. Från början var det tänkt att Backaundantaget skulle ha genomförts /15, men så skedde inte. Före valet lovade att införa undantaget, men det har statsrådet inte gjort. Därför ställde jag en fråga till finansministern om när hon beräknade att Backaundantaget skulle införas. svarade finansministern: ”Innan beredningen har avslutats kan jag inte ta ställning till när en lagrådsremiss kan lämnas eller ändringar kan träda i kraft. Regeringen försöker lösa frågan skyndsamt.” har snart ytterligare gått utan att beslut fattats om att införa Backaundantaget, trots såväl skarpt vallöfte som tydligt löfte om en skyndsam beredning från finansministern. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: När beräknas beredningen av Backaundantaget vara klar, och när kommer undantaget att införas?
fr · H311180 · 2015-10-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:180 Utbildning av kiropraktorer av (FP) till Statsrådet (S) Legitimation av kiropraktorer infördes i för dem med internationell utbildning och 1998 för dem med svensk utbildning. skyddades yrkestiteln för legitimerade kiropraktorer. är av kiropraktorerna utbildade i , övriga främst i och . Den svenska utbildningen är femårig, varav utgörs av praktisk tjänstgöring. anser att utbildningen inte är högskolemässig, och den är inte heller ackrediterad internationellt. som kiropraktik är ett legitimationsyrke inom hälso- och sjukvården är utbildningen inte förlagd dit på samma sätt som övriga legitimationsyrken. Alliansregeringen hade för avsikt att stärka utbildningen och också forskningen inom området. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vad statsrådet och regeringen avser att göra för att stärka utbildningen av kiropraktorer i så att den blir högskolemässig och når internationell standard.
fr · H311181 · 2015-10-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:181 Situationen för flyktingar från av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Situationen i är, om möjligt, värre . ockupation hårdnar alltmer, det palestinska folket tvingas slå tillbaka och nästa intifada kan vara nära. Konflikten mellan och har pågått , och utökar sitt förtryck av palestinier, både i och på . Många palestinier har fått fly från sitt hemland, och många flyr även . Några av dem som flytt finns i . Det är en grupp på över 50 personer. De tog sig över , som så många andra gör , och kom hit till oss för att försöka söka trygghet och frihet. Men de har ännu inte fått någon trygghet. , för några, söker de fortfarande svar på var de ska hitta sin framtid. De har fortfarande inte fått besked om vad som ska hända med dem. Flera har fått ett avslag som inte kan verkställas. Vi kan nämligen inte skicka tillbaka människor till krigszoner, enligt internationell rätt, och de nekas också visum till det land de närmast kommer ifrån. Det är inte, enligt min mening, ett humant sätt att behandla flyktingar. Dessa människor hamnar alltså i ett slags limbotillstånd med oändlig väntan på vad som ska ske med dem, utan att ha rätt till svenskundervisning eller arbete . Detta är naturligtvis omänskligt! De vet inte om de får stanna, men de får inte heller skickas iväg. Att bara vänta blir en absurd situation. Alla uttalar också sina ambitioner att börja arbeta och bidra till vårt samhälle. Vi måste ge dem en chans att göra detta. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att ska ges större möjligheter att ändra på denna omänskliga, limboliknande situation och ge dessa flyktingar ett positivt besked om uppehållstillstånd?
fr · H311182 · 2015-10-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:182 Problem inom av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) genomförde Kriminalvården en omfattande omorganisation av förberedelser. Som ett led i omorganisationen har merparten av cheferna bytts ut. har myndigheten nyanställt omkring 300 personer, främst på huvudkontoret i och dess filial i . Av myndighetens omkring 9 000 anställda arbetar ca 900 på huvudkontoret. är behovet av mer personal på fängelser, häkten och anstalter stort för att säkerställa säkerhet och en god arbetsmiljö. Fackliga företrädare inom vittnar om en organisation med stora problem. Enligt facket präglas myndigheten av en utbredd tystnadskultur där få anställda och fackliga företrädare vågar säga sin mening. De menar att fackligt förtroendevalda som ifrågasätter omorganisationen och dess effekter straffas med sämre löneutveckling eller direkta hot från arbetsgivaren. Det finns alltså indikationer på omfattande problem inom organisation och att myndigheten inte sköter sitt arbetsgivaransvar på rätt sätt. , som organiserar merparten av arbetstagarna inom , har framfört sin kritik gentemot myndighetens ledning i samband med ett möte med justitieministern. Ministern sa då att han har fortsatt förtroende för Kriminalvårdens ledning. anser att facklig kritik mot Kriminalvårdens ledning bör tas på största allvar. Det är eftersträvansvärt att staten agerar som positivt föredöme i principiella arbetsgivarfrågor. Den lägesbeskrivning som facket ger tyder på att så inte är fallet vad gäller Kriminalvården. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med de problem som de fackliga företrädarna inom påtalar?
fr · H311183 · 2015-10-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:183 Beslut om ökad förmåga på Totalförsvarets skyddscentrum i av (M) till Försvarsminister (S) Det föreligger ett regeringsbeslut om att det ska byggas en inomhusträningsanläggning som en del av Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC) i . SkyddC är Försvarsmaktens för skydd mot strålning, smitta och gift, så kallade CBRN-händelser – incidenter med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Syftet med anläggningen är att ge Skyddscentrum tillgång till en fullskalig miljö där man kan testa nya materiel och metoder. Detta skulle betyda att man inte längre skulle behöva vara hänvisad till dragskåp i laboratorier eller tester utomhus som är extremt väderberoende. Anläggningen skulle ge möjlighet att göra skarpa tester i varierad klimatmiljö och medge att man kan öva samtliga förmågor årstidsoberoende. Intresset för att utnyttja anläggningen har varit stort från såväl de nordiska grannländerna som från andra myndigheter och näringslivet. Dock har inget beslut om byggstart för inomhusträningsanläggningen fattats och upphandlingen av anläggningen har avbrutits. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur och när avser ministern och regeringen att gå vidare med att realisera beslutet om byggande av en inomhusträningsanläggning som en del av SkyddC i ?
fr · H311184 · 2015-10-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:184 Utflaggning av flygplan av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgift har SAS registrerat två av tre av sina flygplan i . Skälet till detta är att det finns en betydande skillnad i registreringsavgifter mellan de nordiska länderna. är 80 av bolagets 121 flygplan registrerade i . Det kan inte uteslutas att SAS framöver väljer att registrera fler av sina flygplan i i stället för i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att SAS registrerar allt fler av sina flygplan i andra länder än ?
fr · H311185 · 2015-10-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:185 Konsumenterna och bredden i den svenska bankmarknaden av (M) till Statsrådet (MP) Utredningen för att stärka och förbättra för konsumenten vid finansiell rådgivning har presenterat förslag som bereds i . har tydligt framkommit att trots utredningens totala omfattning och djup, utelämnas bredden i den svenska bankmarknaden. Detta har framförts från flera håll, varav frågan nu direkt hamnat i finansmarknads- tillika konsumentminister (MP) knä. Syftet vid införande av EU-direktiv är att stärka konsumenten, att öppna upp och göra till exempel avgifter, kostnader och provisioner mer transparenta, så att konsumentens val blir tydligare och enklare. Alla konsumenter torde för regeringen vara lika viktiga, varpå det blir underligt om man inte efterföljer lika konkurrensregler för alla, det vill säga oavsett storlek på bank. , som omfattar ett sextiotal fristående sparbanker, belyser bland annat vikten av att nya regler blir mer transparenta än , att lika konkurrensregler ska råda för alla, oavsett storlek samt främja sparande och ordning och reda. Med anledning av att utredningen som bereds inte omfattar den bredd den svenska bankmarknaden har vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet – för att bejaka konsumenten, för ökad öppenhet och transparens, ökat sparande och lika konkurrensvillkor för alla, oavsett banker – att komplettera utredningen så att hela den svenska bankmarknadsbredden omfattas av de kommande nya implementerade EU-direktiven?
fr · H311186 · 2015-10-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:186 Flygskatt och fler interkontinentala flyglinjer av (M) till Finansminister (S) Regeringen har uttalat en ambition att öka antalet flyg med internationella destinationer från . I en alltmer globaliserad värld är detta en god målsättning då vi behöver arbeta aktivt för att inte ska tappa konkurrenskraft gentemot andra länder. Förbättrade flygförbindelser utgör en central del i detta arbete. som regeringen har presenterat denna ambition har man även gjort klart att man avser att införa en flygskatt på både inrikes- och utrikesflyget. Inför , som enda land i vårt närområde, en flygskatt innebär det en direkt försämring av vår konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : På vilket sätt anser finansministern att införandet av en flygskatt gynnar möjligheterna för att etablera fler nya interkontinentala flyglinjer?
fr · H311187 · 2015-10-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:187 av (M) till Utrikesminister (S) I har temperaturen skruvats upp åtskilligt runt Rustavi 2, landets populäraste tevekanal som, efter vad som förefaller vara en orkestrerad ägarkonflikt, hotas av stängning eller konfiskering. Då kanalen inte bara är landets populäraste, utan också den enda rikstäckande kanalen som inte kontrolleras av regeringsvänliga krafter, har dess överlevnad stor betydelse för ett pluralistiskt medieklimat. Den attityd som regeringen visat i kölvattnet av denna konflikt är anmärkningsvärd och långt utanför det anständiga. Premiärministern har bland annat sagt att oppositionspartiet – som ledde över regeringspartiet i den senast publicerade opinionsmätningen – är en kriminell organisation utan existensberättigande. Premiärministern har vidare indirekt manat till våld mot UNM-anhängare. Många är de som uttryckt oro över utvecklingen. medierepresentant , , ja till och med den georgiska presidenten som har samma partifärg som premiärministern har synpunkter på vad som pågår. Från EU har det dessvärre tyvärr så här långt varit tyst. Hotet mot mediefriheten är ett av många oroande tecken gällande den demokratiska situation i och internationella reaktioner och påtryckningar är därför mycket viktiga. har ju ett välutvecklat bilateralt samarbete med . Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister följande: Vad gör bilateralt, men också inom ramen för EU-samarbetet, för att påverka den georgiska regeringen och hejda den demokratiska kräftgången i landet?
fr · H311188 · 2015-10-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:188 relation till av (KD) till Utrikesminister (S) Det var det första bilaterala politiska mötet mellan och . I samband med höll statsministern ett möte med president . reste , numera statsminister särskilda sändebud för kandidatur till , till för att bland annat högtidlighålla första besök på . var den förste regeringschefen från ett demokratiskt land som besökte efter revolutionen. I den svenska utrikespolitiken är det stort fokus på kandidaturen till , men genom regeringens närmande till den kubanska regimen riskerar den att bidra till att får en mer normaliserad position i världspolitiken och att kritiken mot diktaturen försvagas. När det blev lättnader i embargot mot skulle naturligtvis ställt starka krav på större respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta bör också vara hållning i alla kontakter med landet. Ingenting tyder på att den kubanska regimens hållning gentemot den politiska oppositionen har förändrats, de godtyckliga arresteringarna av oppositionella har ökat och pressfriheten är fortsatt starkt begränsad. historieskrivning, som går att ta del av på hemsidan för i , beskriver ”ett helt annat , där bland annat diplomatiska relationer återetablerats mellan och ” och ”att en mur, en rest av det , har precis rivits”. till mänskliga rättigheter har ingen mur fallit, sett till pressfrihet, rättstrygghet eller uppluckring av enpartisystemet har ingen mur fallit. Förtrycket är fortfarande inristat i sten. Min bedömning är att samtliga förändringar som skett av den kubanska politiken är kosmetiska och begränsade till små förändringar i ekonomin – förändringar som i praktiken är ämnade att minska statens ekonomiska ansvar gentemot medborgarna i en svår ekonomisk tid. I den utrikespolitiska debatten uttryckte utrikesministern att en återupprättad bilateral dialog är en viktig komponent i regeringens engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och reformer på . kommer signaler om att civila det samhället och politiska förändringsaktörer på är oroliga över att närmandet till kommer att exkluderas när bilaterala förhandlingar inleds. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att säkerställa att dessa komponenter ovillkorligen kommer upp på agendan och ligger till grund för relation till ?
fr · H311189 · 2015-10-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:189 Reformering av för mänskliga rättigheter av (FP) till Utrikesminister (S) En av de mest prioriterade frågorna i svensk utrikespolitik är främjandet av demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. I det arbetet är FN en mycket viktig arena. Inom ramen för FN:s MR-arbete är rådet för mänskliga rättigheter tongivande. Rådets uppgift är att bland annat främja universell respekt för mänskliga rättigheter, behandla situationer där kränkning skett och rekommendera åtgärder. För att komma in krävs stöd från halva generalförsamlingen, och i den resolution som ligger till grund för rådet föreskrivs att god respekt för de mänskliga rättigheterna ska vara avgörande när medlemmar väljs. Men som en följd av att diktaturer som vill skyla sina egna förbrytelser röstar in länder som delar deras intressen finns det inget samband mellan medlemskap och respekt för mänskliga rättigheter. , , , , och är alla medlemmar. När rådet bildades var tanken även att länder som själva bryter mot mänskliga rättigheter skulle kunna uteslutas och stängas av från medlemskap. Men möjligheten har bara utnyttjats en enda gång i fallet . Det är beklagligt att inte FN följer de regler man kommit överens om ska gälla för arbetet för mänskliga rättigheter. Regelbrotten utmanar legitimiteten för FN som organisation. Men det är även mycket problematiskt att rådet används för att legitimera de övergrepp som medlemmarna utför . När rådet övertog den tidigare kommissionen för mänskliga rättigheters arbetsuppgifter fanns förhoppningar om att det bättre skulle kunna tackla de politiska motsättningar som stått i vägen för viktigt MR-arbete. Så har det alltså inte blivit. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser utrikesministern att arbeta för att reformera ?
fr · H311190 · 2015-10-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:190 Besöksländer i kampanjen för en svensk plats i säkerhetsrådet av (M) till Utrikesminister (S) Jag vill ställa följande fråga till utrikesminister : Till vilka länder har utrikesministern och andra statsråd rest i samband med den svenska kampanjen för en plats i ?
fr · H311191 · 2015-10-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:191 Kostnad för kampanjen för en svensk plats i av (M) till Utrikesminister (S) Jag vill ställa följande fråga till utrikesminister : Hur mycket har den svenska kampanjen för en plats i kostat ?
fr · H311192 · 2015-10-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:192 Kampanjen för en plats i och statsrådens resor av (M) till Utrikesminister (S) Jag vill ställa följande fråga till utrikesminister : Hur många resor har utrikesministern och andra statsråd företagit i samband med den svenska kampanjen för en plats i ?
fr · H311193 · 2015-10-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:193 Lokala skattekontor av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) har haft för avsikt avveckla nio skattekontor – trots flera politiska beslut om att myndigheten ska beakta möjligheter till decentralisering. Under en offentlig utfrågning i riksdag framförde generaldirektör att nedläggningen för tillfället ”pausats”. De förtroendevalda som var på plats vid utfrågningen var överens, oavsett politiskt parti, om att det kan inte handla om en paus utan myndigheten bör se till att kontoren blir kvar. Utfrågningen visade på en tydlig signal från de samlade riksdagspartierna att beslutet av att lägga ned skattekontoren inte har en riksdagsmajoritet bakom sig. När statliga myndigheter gör neddragningar i verksamheten drabbas mindre orter dubbelt då myndigheten avsäger sig ansvar för att medverka till den regionala utvecklingen som arbetstillfällen försvinner. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp hur statliga myndigheters beslut om lokalisering påverkar närvaron i hela landet. Det är dock oklart huruvida nedläggningen av skattekontoren hinner bli en realitet innan utredningen är klar. Förordningen om regionalt tillväxtarbete (2007:713) säger att myndigheter ska ”beakta möjligheter till decentralisering av sina verksamheter”. Trots att förordningen tydligt uppmanar till decentralisering ser vi tvärtom att myndigheterna flyttar från landsort till större städer. Med det försvinner också jobb och kompetens som riskerar att slå mot det regionala tillväxtarbetet. Det har framkommit att trots den paus annonserat genomför myndigheten interna omstruktureringar som riskerar att leda till en försvagning av de nedläggningshotade kontoren. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur och när avser statsrådet och regeringen att gå vidare med att säkerställa att de lokala skattekontor som riskerar att läggas ned får fortsätta sin verksamhet i nuvarande form?
fr · H311194 · 2015-10-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:194 Regeringens kommunikation kring ökade avräkningar av (M) till Statsrådet (MP) Diskussionen om avräkningar av biståndet för flyktingmottagning pågår och fick ny fart efter medieuppgifter om att ställt frågan till om effekterna ifall av biståndsbudgeten ska gå till flyktingmottagning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommunicerar regeringen med /Dac om vilken nivå på avräkningar för flyktingmottagning som de ser som rimligt inom gällande regelverk?
fr · H311195 · 2015-10-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:195 Principer för regeringens ökade avräkningar av biståndet för flyktingmottagning av (M) till Statsrådet (MP) var i opposition mycket kritiskt till att biståndsmedel används till mottagning av flyktingar. sa bland annat i SVT att avräkningarna behövs för att lösa en akut situation men att det är generellt fel att biståndsmedel bekostar mottagande av flyktingar. I samma intervju menar att principiella hållning ska få genomslag i praktiken och att avräkningarna från biståndsbudgeten ska minska. ”– Det hoppas vi, att det kommer att minska. Vi ser i prognosen att det kommer att minska, och det är självklart viktigt för att behålla ett starkt bistånd och kunna jobba långsiktigt ute i världen för att minska trycket från flyktingströmmar.” har den rödgröna regeringen inte alls gjort så. Avräkningarna har ökat och ligger högre än under förra regeringen, ungefär 8 av budgetförslagets 40 miljarder går till flyktingmottagning . har dessutom frågat om effekterna för att öka avräkningarna till av biståndsbudgeten vilket har uppmärksammats i under rubriken ”Strid i regeringen om hur flyktingmottagningen ska betalas”. Det är inte helt enkelt att följa regeringens linje i denna fråga. Å ena sidan sägs att principen är att det inte ska ske några avräkningar, å andra sidan sker sedan stora avräkningar på grund av den akuta krisen, och dessutom tar sedan höjd för att största delen av biståndsbudgeten ska gå till flyktingmottagande i . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka principer tillämpar regeringen när det gäller avräkningarna för flyktingmottagning?