frs · H212744 · 2015-08-07 00:00:00 — Dnr U2015/03961/S Svar på fråga 2014/15:744 av (M) Arbetet mot mobbning har frågat mig om vad jag och regeringen gör för att förbättra arbetet mot mobbning i skolan och hatet på nätet. Först vill jag säga att jag instämmer i att mobbning innebär ett fruktansvärt lidande för den som är utsatt. Alla former av mobbning och kränkande behandling, vare sig den sker i skolan eller via nätet, ska aktivt motarbetas. Alla elever ska kunna gå till skolan och känna sig trygga där. Skollagen (2010:800) är tydlig på denna punkt. Av femte kapitlet i lagen framgår bl.a. att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Rektorn eller en lärare har också befogenheter att vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som krävs för att eleverna ska ha denna trygghet och studiero. I många skolor gör personalen ett bra arbete mot mobbning och annan kränkande behandling. Vid Statens skolinspektions undersökning framgick det att nio av tio elever i årskurs 9 kände sig trygga i sin skola. I Statens skolverks enkätundersökning om attityder till skolan framgår att arbetet mot mobbning och annan kränkande behandling har intensifierats , särskilt i gymnasieskolan. Hälften av de tillfrågade eleverna i årskurs 4–6 ansåg att lärare och elever oftast eller alltid hjälps åt att se till att ingen blir mobbad eller illa behandlad på den egna skolan. Vidare upplevde tre fjärdedelar av eleverna i årskurs 7–9 och gymnasieskolan att deras skola arbetar aktivt för att motverka mobbning och annan kränkande behandling. Nästan nio av tio lärare och tre fjärdedelar av föräldrarna svarade att skolan gör mycket för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling. Det är glädjande att kunna konstatera att många elever känner sig trygga i sin skola och att så mycket bra arbete mot mobbning och annan kränkande behandling sker ute i skolorna. Detta räcker emellertid inte. Precis som sägs i skollagen ska alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero, och regeringen har vidtagit flera åtgärder för att nå dit. har fått i uppdrag att utarbeta och genomföra nationella skolutvecklingsprogram, som ska utgå från skolans värdegrund som den anges i läroplanerna. Ett av fokusområdena är därför arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. Ett annat fokusområde är satsningar på it som såväl pedagogiskt som administrativt verktyg, bl.a. för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen. I samband med antagandet av den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att i samråd med genomföra insatser för att skapa en öppen och inkluderande miljö i skolan. Myndigheten har utifrån uppdraget tagit fram det normkritiska stödmaterialet Öppna skolan! – Om hbtq, normer och inkludering i årskurs 7–9 och gymnasiet. Samma myndighet har också i uppdrag att genomföra insatser för att förebygga kränkningar, trakasserier och hot som riktas mot ungdomar via internet och andra interaktiva medier. fick 2013 i uppdrag att genomföra en kartläggning av polisanmälda hot och kränkningar av enskilda individer som sker via internet. Regeringen har också bedömt också att elevhälsan i skolan behöver förstärkas för att bl.a. förebygga ungas psykiska ohälsa och beräknar för detta ändamål . Sammantaget visar detta på regeringens vilja att komma till rätta med alla former av mobbning och annan kränkande behandling i skolorna.