ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212547 · 2015-05-26 00:00:00 — Dnr U2015/3093/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:547 av (S) Reduceringen av antalet högskoleplatser vid har frågat mig vad jag avser att göra för att mildra de effekter som reduceringen av antalet högskoleplatser vid innebär. Precis som frågeställaren påpekar så har under tidigare regering varit föremål för en tillfällig utbyggnad av utbildningsplatser, platser som också dras tillbaka. Den här regeringen menar dock att det är viktigt att utbyggnaden av universitet och högskolor sker med ett långsiktigt perspektiv. I vårändringsbudgeten föreslås att antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor ska öka betydligt jämfört med den beslutade budgeten. Med regeringens förslag uppgår utbyggnaden till motsvarande 5 000 nya utbildningsplatser och den trappas sedan upp till motsvarande ca 14 300 utbildningsplatser . Satsningen på fler utbildningsplatser avser utbildningar där efterfrågan på utbildad arbetskraft bedöms öka snabbare än tillgången och där regeringen måste säkra kompetensförsörjningen inom för samhället avgörande sektorer – exempelvis lärare och specialistsjuksköterskor. Utbyggnaden omfattar även övriga utbildningar, vilket möjliggör satsningar på t.ex. angelägna ingenjörsutbildningar. För innebär förslaget i vårändringsbudgeten att högskolan tillförs ytterligare resurser. ökar de tillförda resurserna jämfört med den beslutade budgeten och 2018 beräknas högskolans resurser öka med jämfört med de som är beräknade i den beslutade budgeten. Utöver detta för regeringen en kontinuerlig dialog med regioner och kommuner om såväl kompetensförsörjning som utbildningsbehov. Detta gäller naturligtvis även och .
frs · H212548 · 2015-05-27 00:00:00 — Dnr Fi2015/2986 Svar på fråga 2014/15:548 av (S) Penningtvätt har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att agera avseende för att tydliggöra vad som gäller beträffande indragande av tillstånd om en bank inte följer eller grovt åsidosätter gällande lagstiftning, exempelvis penningtvättslagstiftningen. Enligt 15 kap. bank- och finansieringsrörelselagen (2004:297) ska ingripa om ett kreditinstitut (exempelvis en bank) har åsidosatt sina skyldigheter enligt en författning som reglerar dess verksamhet. ska således ingripa om institutet inte följer penningtvättsregelverket. ska då utfärda ett föreläggande för institutet att komma till rätta med situationen eller göra en anmärkning. Om överträdelsen är allvarlig ska institutets tillstånd återkallas eller, om det är tillräckligt, meddelas varning. Vid valet av åtgärd mot institutet ska ta hänsyn till en rad försvårande och förmildrande omständigheter som framgår av lagen. har alltså möjlighet enligt gällande lagstiftning att genom olika åtgärder ingripa mot en bank, exempelvis genom att återkalla dess tillstånd. Lagstiftningen ger dock möjlighet att anpassa sanktionen efter hur allvarlig överträdelse som har begåtts, vilket återspeglas i ingripanden mot Nordea och . Att även använder sig av möjligheten att dra in tillstånd framgår av inspektionens beslut om att återkalla tillståndet att driva finansieringsrörelse för för bl.a. brott mot penningtvättsregelverket. Mot denna bakgrund har jag fullt förtroende för att , med dess omfattande expertis på området, fattar såväl korrekta som väl avvägda beslut i fråga om de åtgärder som vidtas mot av gällande regelverk.
frs · H212549 · 2015-05-26 00:00:00 — Dnr Ju2015/4448 Svar på fråga 2014/15:549 av (V) Behov av förändrat regelverk har frågat mig om jag är beredd att förändra gällande regelverk för förvärv av svenskt medborgarskap för att förhindra att en viss situation som framkommer i frågan ska uppstå. Reglerna för automatiskt förvärv av svenskt medborgarskap ändrades och innebär att ett barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen om en förälder till barnet är svensk medborgare, eller en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin död. Detta gäller oavsett var barnet föds och oavsett om föräldrarna är gifta med varandra eller inte. För barn födda utomlands före gäller dock att de blir svenska medborgare vid födelsen om fadern är svensk medborgare och gift med barnets mor. En svensk far som före fått barn utomlands med en utländsk kvinna och som inte är gift med barnets mor har dessutom möjlighet att anmäla om svenskt medborgarskap för barnet. Anmälan måste lämnas in av barnets far och bestämmelsen är inte tillämplig om fadern har avlidit innan anmälan görs (se prop 1999/2000:147 s. 30). Svenskt medborgarskap beviljas förutsatt att barnets far är svensk medborgare sedan barnets födelse, barnet är när anmälan görs och det finns ett giltigt fastställt faderskap. Frågor om faderskap med internationell anknytning bedöms enligt lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor. Ett utländskt faderskap kan exempelvis erkännas på grundval av ett äktenskap eller utifrån en utländsk faderskapsbekräftelse. Vidare ger lagen vissa möjligheter att väcka talan vid svensk domstol om fastställelse av faderskap. Precis som tar upp är bevisvärdet av somaliska handlingar lågt och svenska myndigheter godkänner som regel inte exempelvis vigselbevis utfärdade i . Detta är ett särskilt problem. Som jag redogjort för har reglerna för förvärv av svenskt medborgarskap ändrats på ett sätt som innebär att barn som föds efter inte riskerar att hamna i en liknande situation som före lagändringen när en fader med svenskt medborgarskap avlider och det saknas vigselbevis som godkänns av svenska myndigheter. Detta i och med att de nuvarande bestämmelserna gäller oavsett om föräldrarna är gifta med varandra eller inte. Jag har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder på området .
frs · H212553 · 2015-05-29 00:00:00 — Dnr N2015/4330/HL Svar på fråga 2014/15:553 av (M) Investeringsstöd i det nya landsbygdsprogrammet har frågat mig om jag anser att man bör öppna upp möjligheten för jordbrukare att redan nu kunna ansöka för flera typer av investeringar än de som sker i djurstallar. Jag vill börja med att säga att det är olyckligt att det nya landsbygdsprogrammet blivit försenat. Programmet godkändes dock av . Godkännandet innebär att vi nu kan besluta om den svenska förordningen. Eftersom vi inte haft en förordning på plats så har det inte varit möjligt för att bygga klart de tekniska system som behövs för en korrekt stödhantering. Investeringsstödsansökningarna ska i skickas in och behandlas elektroniskt och detta är alltså ännu inte möjligt. De ansökningar som kommer in för djurstallar får en specialbehandling, något som endast är möjligt för ett mindre antal ansökningar. Anledningen till att investeringsstödet har öppnat, trots att programmet ännu inte varit godkänt, är att möjligheten finns för att själv stå för den ekonomiska risken med att öppna ansökningar innan regelverket finns på plats. Eftersom investeringsstödet anses vara viktigt för jordbrukssektorns konkurrenskraft så prioriteras detta. Men tyvärr så kan inte alla investeringar som ryms inom åtgärden handläggas . Åtgärden kommer att öppna i sin helhet .
frs · H212560 · 2015-05-27 00:00:00 — Dnr Ju2015/4486/Statssekr Svar på fråga 2014/15:560 av Skånberg (KD) Inspektion av Estonia Skånberg har frågat mig om jag avser att följa de rekommendationer om närmare undersökning och dokumentation av skrov exteriört som lämnades av expertgruppen inom () i deras slutrapport rörande studierna av sjunkförloppet. Av de studier som redovisades av konsortierna SSPA och HSVA () framgår att sjunkförloppet i allt väsentligt följer det scenario som presenterats i den internationella () rapport . På ett antal punkter har konsortierna haft möjlighet att fördjupa analysen jämfört med vad JAIC gjorde. Konsortierna konstaterar bl.a. att sjunkförloppet påbörjades tidigare än vad som anges i JAIC:s rapport. Orsaken till förlisning ifrågasätts dock inte i konsortiernas studier. Dykförbudet kring Estonia är reglerat genom lagen (1995:732) om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget . Lagen är en följd av proposition 1994/95:190 som innehöll både lagförslaget och förslag till den internationella överenskommelse som sedermera undertecknades av , och . Ytterligare länder har därefter anslutit sig till denna överenskommelse. Lagen förbjuder dykningar och undervattensverksamhet i vraket och inom ett definierat, rektangulärt område runt vraket. Förbudet gäller även för sportdykare. Enda undantaget från dykning gäller verksamhet som avser att täcka över vraket eller att förhindra förorening av den miljön. Undantagen gäller bara om de bedrivs på uppdrag av en myndighet i ett land som omfattas av överenskommelsen. Lagen möjliggör alltså inte dykningar i syfte att säkerställa förlisningsorsaker. För att tillfälligt häva lagen krävs ett riksdagsbeslut. Dessutom krävs en ny överenskommelse med åtminstone och . Sannolikt krävs en överenskommelse med alla länder som anslutit sig till avtalet. Sammantaget anser jag att det inte finns några tillräckligt bärkraftiga skäl för att genomföra ytterligare inspektioner av fartygsvraket.
fr · H211596 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:596 Styrning av biståndspolitik av (M) till Statsrådet (MP) rapporterar att den rödgröna regeringen "tar bort" den biståndspolitiska plattformen. Plattformen är bland annat ett resultat av kritiken från om att svenskt bistånd styrdes av en skog av policyer. Ett nytt ramverk aviseras av statsrådet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Om statsrådet nu "tar bort" plattformen, vad kommer att styra svenskt bistånd fram tills att nästa plattform finns på plats?
fr · H211597 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:597 Tidsplan för ännu en biståndspolitisk plattform av (M) till Statsrådet (MP) rapporterar att den rödgröna regeringen "tar bort" den biståndspolitiska plattformen. Plattformen är bland annat ett resultat av kritiken från om att svenskt bistånd styrdes av en skog av policyer. Ett nytt ramverk aviseras av statsrådet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken är statsrådets tidsplan för att en ny biståndspolitisk plattform ska finnas på plats och börja gälla?
fr · H211598 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:598 Skattehöjningar på biodrivmedel av (C) till Finansminister (S) Enligt den överkompensationsrapport som framtagit framgår att det troligen inte förekommit någon överkompensation för HVO. Snarare verkar prisskillnaden vara per liter jämfört med fossil diesel. Ändå aviserar regeringen att skattebefrielsen för HVO försvinner . För E85 är skattehöjningen mer påtaglig när kostnaden vid pump ökar med per liter. Totalt höjs skatterna på biodrivmedel med . Det är helt emot principen om att förorenaren ska betala och helt emot regeringens ambitioner om en grön skatteväxling. Min fråga till finansminister med anledning av detta är: I vilken utsträckning förekommer dialog med för att förhindra överkompensationsproblematiken och statsstödsreglernas inverkan på utformningen av svenska styrmedel, och anser finansministern att det kan vara lämpligt att se över beräkningsgrunderna som ligger till grund för övervakningsrapporter?
fr · H211599 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:599 implementering av energieffektiviseringsdirektivet av (C) till Statsrådet (S) Energieffektivisering kommer att utgöra en viktig del i arbete för ett mer hållbart samhälle och energisystem. anser att ligger efter i implementeringen av energieffektiviseringsdirektivet och har i en offentlig skrivelse kritiserat implementeringen på totalt 41 punkter. Om kommissionens kritik inte tas om hand riskerar att stämmas av . Direktivet är tydligt med att det är medborgarnas rätt, och även möjlighet, att själva kunna styra sin energiförbrukning. För att kunna göra detta är det viktigt med verktyg som möjliggör mätning av den egna energianvändningen. I Alliansen var vi tydliga i propositionen Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet med att det krävs regler som ser till att mätare för värme, kyla och tappvarmvatten installeras även i befintlig bebyggelse, i de fall detta är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt. Vi vet också från exempel i befintlig bebyggelse i flera svenska kommuner att tekniken redan finns tillgänglig och att den i de allra flesta fall är lönsam. I EU-direktivet står: "Individuella mätare ska ha installerats för att mäta värme, kyla eller tappvarmvatten i varje enhet, när detta är tekniskt genomförbart och kostnadseffektivt. När användning av individuella mätare inte är tekniskt genomförbart eller kostnadseffektivt för värmemätning, ska individuella värmekostnadsfördelare användas för att mäta användningen i respektive radiator, om inte medlemsstaten i fråga visar att det inte skulle vara kostnadseffektivt att installera sådana värmekostnadsfördelare. I dessa fall får alternativa kostnadseffektiva metoder för mätning av användningen övervägas. Kraven omfattar samtliga uppvärmnings- och kylkällor, även sådana som finns centralt i byggnaden eller sådana som t.ex. en fastighetsägare installerat för att försörja flera byggnader." Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar statsrådet för att formulera ”regler som ser till att mätare för värme, kyla och tappvarmvatten installeras även i befintlig bebyggelse, i de fall detta är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt”, enligt det beslut har fattat, och hur arbetar statsrådet för att komma till rätta med de brister har pekat ut?
fr · H211600 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:600 Supermiljöbilspremien av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) Supermiljöbilspremien har visat sig vara så populär att den inte räcker till. Det finns en oro på marknaden att den inte räcker året ut, vilket i värsta fall leder till att folk inte vågar köpa de allra miljövänligaste bilarna eftersom man är osäker på om premien räcker eller inte. behöver fler supermiljöbilar för att ställa om fordonsflottan till fossiloberoende. har via medierna låtit meddela att "regeringen kommer att se till att premien är tillgänglig på ett eller annat sätt". Detta är dock inte ett helt lugnande besked för dem som planerar att byta sin bil mot marknadens mest miljövänliga alternativ. Mot bakgrund av detta vill jag därför fråga klimat- och miljöminister : Kan ministern försäkra att alla som köper en ny supermiljöbil är berättigade till supermiljöbilspremien och kommer att kunna ta del av denna, och hur ämnar ministern säkerställa detta?
fr · H211601 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:601 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Finansminister (S) Regeringen har angett som mål att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Omfattande kritik har riktats både mot målet som sådant och mot regeringens bristande möjligheter att nå målet utan att trixa med statistiken eller vidta åtgärder som lyfter bort stora grupper från arbetsmarknaden. När det gäller arbetslösheten vet vi dessutom att den kan redovisas på väldigt många olika sätt och genom att exempelvis undanta ungdomar från statistiken skulle arbetslösheten framstå som lägre. För jämförbarhet mellan länder och för att kunna följa upp hur det går med måluppfyllelsen av regeringens mål är det viktigt att arbetslösheten redovisas på samma sätt för olika länder. Vid utfrågningen i samband med redovisningen av Finanspolitiska rådets rapport nämnde finansministern att hon ansåg det rimligt att fokusera på flera mått – alltså inte enbart arbetslöshet utan också exempelvis sysselsättningsgrad och antal arbetade timmar. Min fråga till finansminister är: Kommer finansministern att säkerställa att framöver, exempelvis i budgetpropositionen, får jämförbar och likvärdig statistik mellan och övriga EU-länder när det gäller arbetslöshet, sysselsättningsgrad och arbetade timmar och vilket mått på arbetslöshet kommer regeringen då att använda?
fr · H211602 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:602 Straffrihet i av (V) till Utrikesminister (S) Ett grundläggande problem i konflikten i är den utbredda straffriheten. Brott mot folkrätt, internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna begås alltför ofta utan det får några konsekvenser. Ett exempel på utmaningarna är FN:s som tillsattes efter senaste kriget i . Kommissionen ska presentera sin rapport , men dess arbete har försvårats av att man har nekats tillträde till och och bristande politiskt stöd. , , är en central aktör i arbetet för att upprätthålla respekten för folkrätten. EU har stöttat domstolen både politiskt och diplomatiskt samt logistiskt och finansiellt. EU har stöttat universellt medlemskap i och har som praxis att välkomna staters anslutning till ICC. ansökte om medlemskap i och medlemskapet trädde i kraft . Men EU valde att inte välkomna beslut att ansluta sig till ICC. I stället gjordes ett uttalande där man uppmanade parterna att inte ta steg som kan motverka ett återvändande till förhandlingar. Detta är språkbruk som EU normalt sett brukar använda för uttalanden i samband med att tillkännager byggandet av nya bosättningar. En anslutning till ICC är ett legitimt, fredligt och rättstatsenligt agerande. EU:s uttalande har skapat frågetecken om unionens inställning till ansvarsutkrävande och straffrihet. erkännande av har ökat förväntningarna på som aktör. Det skulle vara viktigt och välkommet att uttalade ett tydligt stöd för både FN:s och medlemskap i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att motverka den onda cirkeln av straffrihet i konflikten och öka möjligheter till ansvarsutkrävande?
fr · H211603 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:603 Social förtur till bostäder för återvändande terrorister av (FP) till Statsrådet (MP) Säkerhetspolisen () har bekräftade uppgifter på att minst 300 svenska medborgare rest till och för att strida för Islamiska staten och liknande terroristorganisationer som begår och har begått folkmord mot bland andra folkgrupperna assyrier och yezidier. Därutöver finns säkerligen många obekräftade fall. framkom det i en handlingsplan som antagits av att majoritetens styre anser att återvändande svenskar tillhör den starkt begränsade grupp av personer som av sociala skäl ska få förtur till bostäder i kommunen och även hjälp med att hitta lägenheter - så kallad social förtur. Grupper som normalt ges social förtur innefattar bland annat familjer där barn far illa eller riskerar att fara illa eller person som utsätts för hot eller våld av partner eller annan person eller gruppering. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att gruppen återvändande ska vara en grupperna som ska ha social förtur till lägenheter och hjälp av kommuner med att hitta bostäder?
fr · H211605 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:605 Proposition om biståndspolitiska plattformen av (M) till Statsrådet (MP) rapporterar att den rödgröna regeringen "tar bort" den biståndspolitiska plattformen. Plattformen är bland annat ett resultat av kritiken från om att svenskt bistånd styrdes av en skog av policyer. Ett nytt ramverk aviseras av statsrådet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att regeringen lägger fram en proposition så att kan fatta beslut om en ny biståndspolitisk plattform?
fr · H211606 · 2015-06-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:606 Regeringens sysselsättningsmål av (M) till Statsminister (S) Ur regeringsförklaringen, sid. 2 andra stycket: ”Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken.” Det är alltså ett sysselsättningsmål som nämns, inte ett arbetslöshetsmål - vilket är det som statsministern annars oftast talar om. Min fråga till statsminister är: Vilket är detta tydliga sysselsättningsmål?
fr · H211607 · 2015-06-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:607 Id-kapningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt en artikel i har antalet id-kapningar ökat med ca 7 000 fall till ca 67 000 . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att minska antalet id-kapningar?
fr · H211608 · 2015-06-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:608 Regeringens arbete för frigivning av (FP) till Utrikesminister (S) Det är den svensk-eritreanska journalisten frihetsberövades i . Han sitter fängslad utan rättegång på grund av sin kritik mot regimen. Det är viktigt att fortsätta att uppmärksamma , hans situation och den totala brist på demokrati och yttrandefrihet som råder i . Inte minst är det viktigt att svenska politiska företrädare enträget fortsätter arbetet för frigivning och påminner om hans öde. Åren nämndes arbetet för frigivning av alliansregeringen i den utrikespolitiska deklarationen. Tyvärr valde den rödgröna regeringen att inte ta den traditionen vidare deklaration. Regeringens röst för har fortsatt varit tyst. Det beklagar , då arbetet med frigivningen borde vara en prioriterad fråga, också för den rödgröna regeringen. Det behövs nya ansträngningar för att få frisläppt. Det behövs också internationella ansträngningar för att öka respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Hur uppmärksammar utrikesministern situation och vilka nya initiativ kommer utrikesministern att ta för att få honom frigiven?
fr · H211609 · 2015-06-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:609 Gränshinder i socialförsäkringssystemen av (FP) till Socialförsäkringsminister (S) arbetspendlar omkring 18 000 personer över . Genom en vidgad arbetsmarknadsregion ökar möjligheten för människor att ta del av en större arbetsmarknad. Men det finns gränshinder som försvårar integrationen i . Gränshindren blir inte minst tydliga när man tittar på socialförsäkringarna. Det handlar om stora svårigheter att flytta pension, exempelvis tjänstepension, mellan länderna. Det handlar om att det uppstår stor osäkerhet vad gäller till exempel föräldraförsäkring och barnbidrag om man arbetar i och , exempelvis om man som svensk avbryter sin anställning i för att arbeta i . Vidare har det uppmärksammats att det finns människor som har blivit ersättningsskyldiga till för att de erhållit felaktiga utbetalningar av barnbidrag. Det är orimligt. Det återstår med andra ord mycket arbete innan det som Malmöbo är lika enkelt att arbeta och verka i som i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ta bort de gränshinder som gör att människor kommer i kläm i socialförsäkringssystemen?
fr · H211610 · 2015-06-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:610 Skadestånd till brottsoffer av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Stödet till brottsoffer i domstol uppmärksammas ofta i debatten, till exempel vikten av biträde från samhällets sida. En annan fråga gäller anhörigas behov av råd och stöd som lätt riskerar att glömmas bort i debatten. uppmärksammades vi på frågan vid ett möte i med en anhörigförening att enskilda kan bli av med del av det ekonomiska skadestånd som domstolen dömt ut. Enligt uppgift gör en egen prövning och det finns exempel på flera ärenden där myndigheten reducerar det belopp som domstolen utdömt från början. För många brottsoffer eller i de fall offret bragts om livet är det deras anhöriga som får driva denna process i domstol och upplever att myndigheten genom att reducera skadeståndet också bidrar till att reducera det straff som brottet resulterat i. Detta skapar en frustration och det skadar tilliten till våra rättsvårdande myndigheter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att skadestånd som utdömts som del av straffet inte ska reduceras av ?