ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212591 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr Ku2015/01680/LS Svar på fråga 2014/15:591 av (KD) Regeringens samarbete med Rättviseförmedlingen (KD) har frågat mig om regeringen kommer att ompröva sitt samarbete med Rättviseförmedlingen. Frågan ställs mot bakgrund av att Rättviseförmedlingen ska börja använda ett verktyg som kallas för Rättviseräknaren. Mot bakgrund av att felaktigt beskriver min och regeringens syn på kompetens i denna skriftliga fråga vill jag börja med att förtydliga och återupprepa det jag svarade i den interpellationsdebatt vi hade om bland annat detta. Inför varje utnämningsbeslut måste kompetensbehovet diskuteras och vad som är rätt kompetens varierar då naturligtvis från fall till fall. Vi har kulturpolitiska mål som förpliktigar och som ställer krav på hur vi styr våra kulturinstitutioner och myndigheter. För att inte gå miste om kompetenser och för att kulturpolitiken ska kunna bli relevant för fler måste vi noggrant tänka igenom vilka personer som vi utnämner i olika styrelser. För det krävs en bredd av kandidater och vi måste försöka hitta nya tillvägagångssätt när det gäller att söka kandidater med rätt kompetens. Ett sätt är att söka samarbete med Rättviseförmedlingen som har erfarenheter av sökprocesser. nuvarande samarbete med Rättviseförmedlingen handlar således om att utveckla rekryteringsprocessen och bredda urvalet av personer som kan bli aktuella att utses till styrelser, nämnder och insynsråd. Med en bredare rekryteringsbas har möjlighet att ta tillvara kompetensen hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. Vi får därmed tillgång till den allsidiga kompetens som behövs för våra verksamheter. Jag ser ingen anledning för att ompröva samarbetet med Rättviseförmedlingen när det gäller utvecklingen av våra rekryteringsprocesser.
frs · H212592 · 2015-06-09 00:00:00 — Dnr Ju2015/4713/Statssekr Svar på fråga 2014/15:592 av (FP) Fördröjda svar på interpellationer från riksdagsledamöter har frågat kultur- och demokratiministern hur hon tänker agera för att statsråd ska respektera den demokratiska och lagstadgade rätt som riksdagsledamöter har att granska regeringen genom interpellationer. Frågan har överlämnats till mig. Som framhåller utgör interpellationer en del av kontrollmakt. För att interpellationer ska ha den verkan som förutsätts i regeringsformen och riksdagsordningen är det viktigt att interpellationssvar inte fördröjs. Inte minst ur allmänhetens synvinkel är det av vikt att en fråga inte har förlorat sin aktualitet när den besvaras. är det inte möjligt att helt undvika vissa förseningar vid besvarandet av interpellationer. En försening kan exempelvis orsakas av sjukdom eller tjänsteresa. Under vissa perioder kan det dessutom riktas en stor mängd interpellationer till ett och samma statsråd, vilket kan göra det svårt för statsrådet att besvara interpellationerna . Det kan exempelvis konstateras att finansministern under innevarande riksdagsår tagit emot över 100 interpellationer. Vid senaste granskning av frågan framkom det att andelen försenade interpellationssvar var högre 2006–2010 och 2010–2014 än –2006. Utskottet såg kritiskt på den negativa utvecklingen. Det har mot den bakgrunden inletts en dialog mellan och kammarkansli om schemaläggning av interpellationssvar för att minska andelen försenade svar. Tanken är att metoden med schemaläggning ska tillämpas och att den därefter ska utvärderas. na åtgärd kommer regeringen även fortsättningsvis att prioritera interpellationer för att förseningar ska undvikas i så stor utsträckning som möjligt.
frs · H212593 · 2015-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:593 av (M) Biståndspengar till opinionsbildning har frågat mig på vilket sätt jag kommer att säkerställa att angivna viktiga principer finns med i den reviderade strategin för informations- och kommunikationsverksamheten. För att ska kunna bidra till förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck anser jag att det krävs folklig förankring, stärkt engagemang och ett brett deltagande i bistånds- och utvecklingsdebatten. Det lägger grunden för en mer rättvis och hållbar global utveckling. Strategin för informations- och kommunikationsverksamheten, inklusive genom organisationer i det civila samhället, löper ut . har det konstaterats att strategin inte är ändamålsenlig, bl.a. av Sida, den dåvarande utvärderingsmyndigheten och ett flertal civilsamhällesorganisationer. Restriktionen mot opinionsbildning anses också ha lett till en ängslighet hos många organisationer. Det är inte acceptabelt, enligt min mening. Ett starkt civilt samhälle är en viktig del i vår demokrati. Givet detta är det en självklarhet för regeringen att se över strategin för att säkerställa en adekvat styrning och uppföljning av verksamheten. Med den kommande strategin vill jag öppna upp för kunskapsspridning, opinionsbildning och granskning som belyser utvecklingshinder, driver på förändringar och där människor som lever i fattigdom kan göra sina röster hörda. Civilsamhällesorganisationer och andra fristående aktörer har här en central roll. Det är också i linje med den av beslutade politiken för det civila samhället om att utveckla möjlig-heterna för människor att vara delaktiga, samt stärka förutsättningarna för civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen genom bl.a. Det är viktiga principer för mig inför den kommande strategin. Självfallet ska den också genomföras på ett effektivt sätt.
frs · H212594 · 2015-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:594 av Amineh Kakabaveh (V) Fängslande av fackliga ledare och aktivister i Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att protestera mot den iranska regimens gripande av fackliga ledare och aktivister i som utnyttjar sin demokratiska rättighet att genomföra manifestationer på första maj samt kräva frigivning för samtliga. Den regelbundna och återkommande förföljelsen och fängslandet av fackliga företrädare och aktivister i är upprörande. Föreningsfriheten och organisationsrätten på det arbetsrättsliga området utgör grundläggande rättigheter i en fungerande rättsstat. har ratificerat både FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men lever tyvärr inte upp till sina skyldigheter på området. Oberoende fackföreningar är förbjudna och många fackliga ledare och aktivister sitter fängslade efter bristfälliga rättegångar. Att myndigheterna dessutom trappar upp förföljelsen inför och under är provo-cerande. Som jag har konstaterat tidigare kommer regeringen att fortsätta att kritisera och försöka påverka situationen för de mänskliga rättigheterna i . Det sker löpande genom vårt arbete i FN, genom EU och i våra bilaterala kontakter med iranska företrädare. Vi gör det i principiella frågor och i enskilda fall. Så länge situationen inte förbättras kommer denna politik att vara fortsatt prioriterad för och EU.
frs · H212595 · 2015-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:595 av (S) Stöd till rohingyafolket har frågat mig vad regeringen gör i internationella sammanhang för att lyfta fram frågan om hur kopplat till rohingyafolkets utsatthet följs. Det är med stor oro som vi följt de senaste händelserna med flyktingar och migranter på öppna havet i farkoster som ofta är i mycket dåligt skick. Regeringen är mycket oroad över dessa svårt utsatta människor som är utlämnade i händerna på hänsynslösa människosmugglare. agerar politiskt genom EU och FN. För EU är situationen för rohingya en viktig del i den formaliserade MR-dialogen mellan och . har tydligt och konsekvent stött FN:s specialrapportör för mänskliga rättigheter i , professor , som efter sitt besök i beskrev situationen i IDP-lägren som ”bottenlös”. Det uttalande som professor gjorde efter besöket hade ett starkt fokus på rättighetsfrågan för rohingya. stödjer även ett regionalt program för att bekämpa människo-handel i där är en av mottagarna. Pro-grammet som heter UN ACT administreras av UNDP:s regionala Det svenska bidraget uppgår till . Syftet är att stoppa människosmuggling genom att stärka samarbetet mellan länderna kring Mekong. Vidare följer Sida utvecklingen runt Rohingya-flyktingar till havs och det finns fortsatt möjlighet för humanitära partners att söka svenskt stöd till sådana insatser, framförallt genom Sidas snabbmekanism för beslut (”Rapid Response Mechanism”). Flyktingsituationen i kräver samarbete mellan länderna i regionen. Ett första initiativ till ett närmare regionalt samarbete togs genom den konferens som inbjöd till för att diskutera det allvarliga läget med tusentals flyktingar till havs. mer krävs av långsiktigt regionalt samarbete och konkreta insatser på olika nivåer. Och inte enbart inriktat på att avhjälpa den akuta flyktingsituationen som vi nu upplever. Grundorsakerna till varför människor känner sig tvingade att lämna sina hem måste erkännas och avhjälpas. utsatta grupper måste upphöra. Först då kan framtida flykting-strömmar förhindras. avser att fortsatt driva dessa rättighetsfrågor, bilateralt, genom EU såväl som genom FN.
frs · H212596 · 2015-06-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2014/15:596 Styrning av biståndspolitik, 2014/15:597 Tidsplan för ännu en biståndspolitisk plattform och 2014/15:605 Proposition om biståndspolitiska plattformen av (M) har frågat mig vad som kommer att styra svenskt bistånd tills att nästa plattform finns på plats och vilken tidplan jag har för att en ny biståndspolitisk plattform ska finnas på plats och börja gälla. har också frågat mig om jag kommer att verka för att regeringen lägger fram en proposition så att kan fatta beslut om en ny biståndspolitisk plattform. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Den biståndspolitiska plattformen, som den förra regeringen fatta- de beslut om, gäller tills att regeringen har fattat beslut om en ny biståndspolitisk inriktning. Efter uppstartsmötet för det nya policyramverket som ägde rum inleds arbetet med att ta fram en ny biståndspolitisk inriktning. Under processens gång kommer regeringen att återkomma i olika former till biståndets aktörer och intressenter. Grunden kommer att vara en inkluderande och transparant process för att ta till vara kompetens och erfarenheter. Vi planerar att ha ett antal konsultationer och seminarier kring olika tematiska frågeområden. kommer regeringen att lägga fram en skrivelse till , på samma sätt som den tidigare regeringen gjorde. att föregås av en bred remissrunda där aktörer och intressenter får ytterligare möjlighet att lämna synpunkter på inriktningen. på en konstruktiv och öppen dialog med biståndets aktörer och intressenter, inklusive representanter från .
frs · H212597 · 2015-06-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2014/15:596 Styrning av biståndspolitik, 2014/15:597 Tidsplan för ännu en biståndspolitisk plattform och 2014/15:605 Proposition om biståndspolitiska plattformen av (M) har frågat mig vad som kommer att styra svenskt bistånd tills att nästa plattform finns på plats och vilken tidplan jag har för att en ny biståndspolitisk plattform ska finnas på plats och börja gälla. har också frågat mig om jag kommer att verka för att regeringen lägger fram en proposition så att kan fatta beslut om en ny biståndspolitisk plattform. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Den biståndspolitiska plattformen, som den förra regeringen fatta- de beslut om, gäller tills att regeringen har fattat beslut om en ny biståndspolitisk inriktning. Efter uppstartsmötet för det nya policyramverket som ägde rum inleds arbetet med att ta fram en ny biståndspolitisk inriktning. Under processens gång kommer regeringen att återkomma i olika former till biståndets aktörer och intressenter. Grunden kommer att vara en inkluderande och transparant process för att ta till vara kompetens och erfarenheter. Vi planerar att ha ett antal konsultationer och seminarier kring olika tematiska frågeområden. kommer regeringen att lägga fram en skrivelse till , på samma sätt som den tidigare regeringen gjorde. att föregås av en bred remissrunda där aktörer och intressenter får ytterligare möjlighet att lämna synpunkter på inriktningen. på en konstruktiv och öppen dialog med biståndets aktörer och intressenter, inklusive representanter från .
frs · H212598 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr Fi2015/3153 Svar på fråga 2014/15:598 av (C) Skattehöjningar på biodrivmedel har frågat mig dels om i vilken utsträckning det förekommer dialog med för att förhindra överkompensationsproblematiken och statsstödsreglernas inverkan på utformningen av svenska styrmedel, dels om finansministern anser att det kan vara lämpligt att se över beräkningsgrunderna som ligger till grund för övervakningsrapporter. Skattebefrielsen från biodrivmedel är ett godkänt statligt stöd som är förenat med vissa villkor. Ett av villkoren är att överkompensation som uppkommer måste åtgärdas inom stödperioden. Annars kan stödet behöva återkrävas från de företag som fått för mycket stöd. Enligt Energimyndighetens övervakningsrapport förelåg överkompensation för flera biodrivmedel 2014. Den remitterade promemorian Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen 2016 innehåller förslag som syftar till att åtgärda överkompensationen. Den nuvarande regeringen, liksom den förra, arbetar aktivt i dialog med kommissionen med att ta fram och förankra styrmedel som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. Beräkningsgrunderna för övervakningsrapporten innebär enligt EU:s miljö- och energistödsriktlinjer att produktionskostnaden för biobränslet ska jämföras med marknadspriset för det fossila bränslet som ersätts. Statsstödgodkännandet för flytande biodrivmedel som fick innehåller också denna beräkningsmetod. Jag vill inte här och föregå de pågående diskussionerna med kommissionen.
frs · H212599 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr M2015/2335/Ee Svar på fråga 2014/15:599 av (C) implementering av energieffektiviseringsdirektivet har frågat mig hur jag arbetar för att formulera regler som ser till att mätare för värme, kyla och tappvarmvatten installeras även i befintlig bebyggelse, i de fall detta är tekniskt möjligt och kost-nadseffektivt, enligt det beslut har fattat och hur arbetar jag för att komma till rätta med de brister har pekat ut. har skickat en formell underrättelse till , liksom till de flesta av de övriga medlemsstaterna i EU, när det gäller frågan om energieffektiviseringsdirektivet i alla delar har genomförts i rätt tid. svarade på den formella underrättelsen . I svaret framhåller att i den utsträckning som det krävs reglering uppnås direktivets syften genom de svenska författningar som reger-ingen har anmält till kommissionen. Den formella underrättelsen synes därför i stor utsträckning bottna i missförstånd om att det skulle saknas regler som genomför direktivet. Det är min förhoppning att på detta sätt har fått svar på de frågor som väckts i den formella underrättelsen. har även frågat mig hur jag arbetar för att formulera regler för att implementera en bestämmelse i energieffektiviserings-direktivet om att mätare för värme, kyla och tappvarmvatten installeras även i befintlig bebyggelse, i de fall detta är tekniskt möjligt och kost-nadseffektivt. Detta är en bestämmelse som inte omnämnde i sin formella underrättelse. Vad gäller denna fråga så fullföljer regeringen det arbete som den förra regeringen inledde. Den förra regeringen gav i uppdrag att ut-reda och ange i vilka fall det i befintlig bebyggelse ska krävas mätning i varje enskild lägenhet för värme, kyla och tappvarmvatten. Utredningen ska baseras på en analys av teknisk genomförbarhet och kostnadseffekti-vitet. ska rapportera sitt uppdrag . Regeringen inväntar således som ska beredas enligt sedvanliga rutiner och först därefter kommer regeringen att återkomma i sak i frågan.
frs · H212600 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr M2015/2336/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:600 av (C) Supermiljöbilspremien har frågat mig om jag kan försäkra att alla som köper en ny supermiljöbil erhåller en supermiljöbilspremien, och hur jag ämnar säkerställa detta? Supermiljöbilspremien är en temporär åtgärd för att stimulera introduktionen av bilar med låga koldioxidutsläpp, som elbilar och laddhybrider. har regeringen avsatt till supermiljöbils-premien, vilket räcker till för 5 375 nya supermiljöbilar. Utbetalningen av premien är dock villkorad att det finns medel tillgängliga i anslaget, dock längst till . Transportstyrelsen ansvarar för utbetalningen av supermiljöbilspremien. Enligt Transportstyrelsen beräkningar så finns det en risk att anslaget för supermiljöbilspremien tar slut innan årsskiftet. Det är dock för tidigt att dra några säkra slutsatser. Jag vill påminna om att anslaget för supermiljöbilspremien har tagit slut även . En del av anslaget har använts för utbetalningar av till supermiljöbilar som sålts . Vidare har regeringen som ambition att ersätta supermiljöbilspremien med ett bonus-malus-system från . Jag kommer att följa denna fråga noga.
frs · H212601 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr Fi2015/3154 Svar på fråga 2014/15:601 av (M) Regeringens arbetslöshetsmål har frågat mig om jag kommer att säkerställa att framöver kommer att få tillgång till jämförbar och likvärdig statistik mellan och övriga EU-länder när det gäller arbetslöshet sysselsättningsgrad och arbetade timmar och vilket mått på arbetslöshet som regeringen kommer att använda. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Arbetslösheten ska minska genom att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. För att sysselsättningspolitiken ska bli ändamålsenlig och bidra till lägre arbetslöshet behöver målet om lägst arbetslöshet i EU och sysselsättningspolitiken följas upp genom en bred beskrivning och analys av utvecklingen på främst den svenska arbetsmarknaden. Vi har en mycket god statistiktillgång genom bl.a. arbetskraftsundersökningar (). har funnits och det harmoniserar med internationella riktlinjer för hur olika arbetsmarknadsrelaterade mått ska definieras vilket möjliggör jämförelser både och mellan länder. Regeringen följer löpande upp sysselsättningspolitiken och kommer även fortsättningsvis att ge en utförlig redovisning av utvecklingen på arbetsmarknaden i alla dess delar i de ekonomiska vårpropositionerna.
frs · H212602 · 2015-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:602 av (V) Straffrihet i har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att motverka den onda cirkeln av straffrihet i konflikten mellan och och öka möjligheterna till straffutkrävande. Folkrätten utgör en hörnsten i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. och Europeiska unionens politik i relation till konflikten mellan och vilar på folkrättslig grund. Det är angeläget att självständiga och oberoende utredningar görs om uppgifter om allvarliga internationella brott i och . Det är staterna själva som bär huvudansvaret för att sådana utredningar genomförs. Stöd utifrån kan dock bidra till förstärkt kapacitet för utredning och lagföring. FN:s om det senaste kommer att behandlas vid det kommande mötet i för de mänskliga rättigheterna, som börjar . och EU har påtalat vikten av tillträde för kommissionen till och . Det gjordes senast under rådets session . ger även stöd till en rad organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och som dokumenterar uppgifter om internationella brott. Vi ser i det internationella samfundet en allt starkare övertygelse om att bekämpa straffrihet vid allvarliga kränkningar och överträdelser av de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Framväxten av internationella mekanismer, inte minst den , för att hålla enskilda ansvariga för internationella brott, visar på att detta inte endast är en angelägenhet i den stat brottet begås. är en stark anhängare av ICC som en kraftfull mekanism mot straffrihet för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Vi verkar tillsammans med EU för att så många stater som möjligt ska ratificera Romstadgan och samarbeta med ICC. välkomnar i det avseendet anslutning till domstolen. Sedan anslutit sig till Romstadgan för ICC och godtagit dess jurisdiktion har ICC:s åklagare inlett en preliminär undersökning av uppgifter om brott mot stadgan i . Det bör i sammanhanget understrykas att ICC är en självständig rättslig institution och att den är helt beroende av att stater samarbetar för att effektivt kunna utreda och lagföra allvarliga internationella brott. Vi uppmanar alla berörda parter att samarbeta med domstolen. Det är viktigt att komma ihåg att ICC:s uppgift är begränsad till att utreda och lagföra de individer som bär det största ansvaret för brott mot stadgan. En bärande princip för ICC-samarbetet är att domstolen är ett komplement till staternas egna domstolar. Det är endast när en stat saknar vilja eller förmåga att själv utreda och lagföra som lagföring sker vid ICC.
frs · H212603 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr S2015/4130/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2014/15:603 av (FP) Social förtur till bostäder för återvändande terrorister har frågat bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern om han anser att gruppen återvändande ska vara en av grupperna som ska ha social förtur till lägenheter och hjälp av kommuner med att hitta bostäder. Frågan är ställd mot bakgrund av att har antagit en strategi mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Av strategin framgår det att återvändare från bland annat IS ska få hjälp att söka jobb och bostad. uppger att syftet med strategin är att bygga upp kompetens kring dessa frågor och att stödja människor som lämnar en kriminell eller våldsbejakande miljö. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt socialtjänstlagen har varje kommun det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Alla personer som vistas i en kommun har rätt att ansöka om bistånd och har rätt till en individuell prövning. När det gäller kommunernas arbete med bostadssociala frågor ger det kommunala självstyret kommunerna själva rätt att avgöra vilka grupper eller vilka individer som ska prioriteras. Regeringen har tillsatt en nationell samordnare mot våldsbejakande extremism som ska arbeta för att förbättra samverkan mellan och ge stöd till myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Uppdraget ska redovisas .
frs · H212604 · 2015-06-10 00:00:00 — Dnr Ju2015/4728/Statssekr Svar på fråga 2014/15:604 av (M) Brister hos SOS Alarm har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av de uppgifter som kommit fram i granskning av SOS Alarm. Alarmeringstjänsten är en samhällsviktig verksamhet som har största betydelse för såväl nödställda personer som samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap. Alarmeringstjänsten måste därför i alla lägen fungera på ett säkert och effektivt sätt. Regeringen avser att tillsätta en offentlig utredning som ur ett allsidigt perspektiv ska utarbeta förslag som kan ligga till grund för regeringens kommande ställningstagande om hur framtidens alarmeringstjänst lämpligen bör regleras och organiseras. kommer att vara ett värdefullt bidrag i det arbetet. Senast kommer regeringen att i en skrivelse till redogöra för vilka åtgärder som har vidtagits och avses bli vidtagna med anledning av granskning.