ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312105 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr S2015/06454/JÄM Svar på fråga 2015/16:105 av (S) Regeringens arbete mot förtryck av unga kvinnor (S) har frågat mig vad regeringen gör för att tillse att förtryck av unga kvinnor upphör och hur regeringen arbetar förebyggande mot patriarkala strukturer i . Att förebygga och motverka förtryck av flickor är en prioriterad fråga för regeringen. Ytterst handlar det om kvinnors rättigheter och jämställdhet. Inom jämställdhetspolitiken omfattas regeringens arbete att förebygga och motverka förtryck av flickor av samtliga jämställdhetspolitiska delmål. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Våldsförebyggande insatser riktade mot unga personer är en fråga som regeringen lägger stor vikt vid. i har ett nationellt ansvar för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. ska bl.a. sprida vägledningen Våga göra skillnad – om skydd, stöd och rehabilitering av unga som har utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck, riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja. Länstyrelsen i har även i uppdrag att kartlägga förebyggande insatser i form av universellt och riktat föräldrastöd syftande till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt barn- och tvångsäktenskap och kvinnlig könsstympning. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att förebygga våld och motverka stereotypa normer om maskulinitet. I detta arbete ingår även att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck. MUCF har identifierat ett antal våldsförebyggande program riktade till unga som har visat goda resultat internationellt. Några av dessa program prövas nu i , och regeringen har gett i uppdrag att utvärdera effekten av det program som har fått störst spridning i landet, programmet in Violence Prevention (MVP). ska rapportera resultatet . Det förebyggande arbetet mot stereotypa normer och föreställningar om maskulinitet, femininitet och sexualitet omfattar även andra politikområden. Inom ramen för ungdomspolitiken har exempelvis MUCF fått i uppdrag att bl.a. genomföra en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och mäns psykiska hälsa, trygghet och välbefinnande. Inom ramen för barnrättspolitiken har bl.a. fått i uppdrag att inhämta barns och ungas egna erfarenheter av hur normer och värderingar om kön och könstillhörighet skapar och vidmakthåller hämmade könsroller och strukturer. Barnens erfarenheter och kunskaper om bristande jämställdhet och hur de vill delta i jämställdhetsarbete ska spridas till relevanta myndigheter och aktörer inom verksamhetsområde. Också sjukvårdspolitiken har ett stort ansvar för att hantera frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och män. Som en feministisk regering prioriterar regeringen arbetet med jämställdhet för såväl kvinnor och flickor som män och pojkar. Vårt arbete i dessa frågor uppmärksammade vi inte minst i samband med den Internationella .
frs · H312106 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr N2015/06974/FF Svar på fråga 2015/16:106 av (M) Kvinnors företagande har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att motverka den negativa trenden då det gäller kvinnors företagande. Kvinnors företagande är en strategisk tillväxtfråga, och regeringen anser att det är viktigt att fler kvinnor driver företag. En mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Därför vill regeringen ta tillvara erfarenheterna från de riktade insatser som genomförts . Regeringen aviserade att de företagsfrämjande insatserna ska utvecklas så att alla företag och företagare oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering ska få tillgång till dem på likvärdiga villkor. Regeringen är mån om att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Arbetet fortsätter också i våra regioner för en jämställd regional tillväxt, där företagsfrämjande på lika villkor är en del. Våra regioner har olika förutsättningar, inte minst gäller detta företagande och näringsliv, exempelvis finns skillnader i näringslivsstruktur och företagens tillgång till och behov av anställda med viss kompetens. har presenterat en strategi för hur kvinnor och män ska få ta del av de företagsfrämjande insatserna på lika villkor. Strategin är ett viktigt verktyg för det fortsatta arbetet med att främja hållbar tillväxt och ett dynamiskt näringsliv. Därför avser regeringen att utveckla arbetet med att stärka näringslivsklimatet, så att fler startar företag men även så att företag kan växa, exportera och anställa fler. Jag kommer att fortsätta driva på arbetet med att göra de företagsfrämjande insatserna tillgängliga för alla företag och företagare på lika villkor. Detta betonas också i regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft , som regeringen fattade beslut om .
frs · H312107 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Ju2015/07531/ Svar på fråga 2015/16:107 av (M) beslut att stoppa uthyrning via Airbnb har frågat hur jag ställer mig till att en hyresnämnd har vägrat en bostadsrättshavare tillstånd till att hyra ut lägenheten i andra hand via en webbplats för korttidsuthyrning. Varje bostadsrättsförening kan bestämma att den ska tillåta kortsiktiga upplåtelser om den anser att det är lämpligt. Frågan tar sikte på de övriga fallen, dvs. när en bostadsrättsförening inte godtar att en medlem upplåter en bostadslägenhet på ett sätt som påminner om hotellverksamhet. Möjligheterna för en bostadsrättshavare att hyra ut sin lägenhet utökades . Syftet var att på kort sikt öka antalet tillgängliga bostäder. Lagändringarna utformades i samråd med intresseorganisationer på området för att säkerställa att bostadsrättsföreningar har förutsättningar att fungera väl. Den typ av uthyrning som talar om avser inte att bereda människor bostäder. Den syftar i stället till att bostadsrättshavare ska kunna tjäna pengar på sin lägenhet. Jag tror inte att en ensidig rätt att hyra ut bostadsrättslägenheter till turister eller liknande skulle få positiva effekter på bostadsmarknaden i stort i städer med bostadsbrist. Tvärtom ser jag flera nackdelar med en sådan ordning. En nackdel är risken att priserna på bostäder skulle öka ytterligare, vilket skulle tränga ut än fler av dem som har knappa resurser från bostadsmarknaden. Jag planerar därför inte några åtgärder med anledning av det rättsläge som hyresnämndens beslut ger utryck för.
frs · H312108 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Fi2015/04683/E2 Svar på fråga 2015/16:108 av (M) Regeringens bedömning av antalet nya jobb i offentlig sektor har frågat mig hur många arbetstillfällen i offentlig sektor som jag bedömer att regeringens satsningar kommer skapa. Gemensamt finansierade välfärdstjänster såsom utbildning, äldreomsorg och sjukvård är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Regeringens politik syftar till att stärka kvaliteten och öka personal-tätheten i den svenska välfärden. Därför görs stora satsningar på vård, skola och omsorg i budgeten . Under alliansregeringens vid makten var arbetsinsatsen per invånare i de gemensamt finansierade välfärdstjänsterna i princip oförändrad. Med regeringens politik sker en tydlig ökning av arbets-insatsen per invånare 2016–2019. Bland annat satsar regeringen på: Trainee- och extratjänster i välfärden Fler speciallärare i och högre personaltäthet i fritidshemmen Ökad bemanning i äldreomsorgen Ökade resurser till sjukvården tillförs resurser till statliga myndigheter, kommuner och landsting för att möta det ökade antalet nyanlända. Regeringen bedömer att sysselsättningen i offentlig sektor kommer att öka med i genomsnitt 2015–2019. Den stora ökningen av antalet sysselsatta sker inom de gemensamt finansierade välfärds-tjänsterna.
frs · H312109 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04806/GV Svar på fråga 2015/16:109 av (M) Kopplingen mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden har frågat utbildningsministern om vad han avser att göra för att stärka kopplingen mellan skolan och arbetslivet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Kopplingen mellan skola och arbetsliv är central för att bidra till att eleverna ges en utbildning som svarar mot arbetsmarknadens behov. Regeringen prioriterar därför att åstadkomma en förbättrad samverkan mellan skola och arbetsliv. Det är också utgångspunkten för uppdrag i tilläggsdirektiv (dir. 2015:15) att verka för att samverkan mellan gymnasial yrkesutbildning och arbetsliv, i form av s.k. yrkescollege eller liknande samverkansmodeller, kan växa fram inom branscher där sådan samverkan behövs. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Vidare har (dir. 2015:31) i uppdrag att analysera om det med utgångspunkt i efterfrågan på arbetsmarknaden, elevernas val och huvudmannens förutsättningar att erbjuda ett allsidigt utbud av utbildningar finns anledning att göra justeringar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasieskolan. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande .
frs · H312110 · 2015-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:110 av (M) har frågat mig vilken effekt jag anser att genomförda flygräder i har på säkerhetsläget i . Regeringen ser med oro på det allvarliga läget i . Från svensk sida anser vi inte att det finns någon militär lösning på konflikten. Tyvärr bidrar nu agerande till att eskalera konflikten. Det riskerar också att undergräva FN-spåret som stöder. EU:s utrikes-ministrar konstaterade vid sitt möte att det ryska militära agerandet, som går bortom att attackera Isil och andra terroristgrupper som pekats ut av FN, är djupt oroväckande och måste upphöra . agerande i bör ses mot bakgrund av dess aggression mot . Där har , oavsett retoriken, visat att man sätter sina egna intressen före folkrätten, internationella åtaganden och etablerade principer för den europeiska säkerhetsordning som har byggts upp sedan slut. I både och handlar det om ett agerande som innebär att osäkerheten ökar om utrikespolitiska avsikter. Det bidrar i sin tur till en ökad osäkerhet i , inklusive i vårt eget närområde, i ett läge när vi istället bör arbeta för att återställa förtroende och ömsesidig förutsägbarhet, och tilltron till den europeiska säkerhetsordningen. Om vill dra uppmärksamhet från kommer det inte att lyckas. Visserligen har kunnat noteras vissa steg i rätt riktning när det gäller att uppfylla de s.k. Minsköverenskommelserna, t.ex. genom den vapenvila som har trätt i kraft. Vi välkomnar detta, men fortfarande krävs en rad åtgärder därutöver, inte minst från rysk sida, innan målet med Minsköverenskommelserna har nåtts. Den olagliga annekteringen av måste upphöra och måste återfå den faktiska kontrollen över hela sitt territorium i de östra delarna av landet inklusive kontroll över sin gräns till . och övriga i EU kommer fortsätta lämna allt tänkbart stöd till denna process, som vi kommer att ge fullt stöd i dess ambitiösa reformarbete. För del kommer vi därmed fortsätta att föra en konsekvent och tydlig politik. Tillsammans med andra kommer vi uppmana att agera för en lösning med fredliga medel i . Vi kommer att stödja uppfyllandet av Minsköverenskommelserna, så att territoriella integritet i de östra delarna av landet kan bibehållas, och vi kommer att framhålla ansvar för att så sker. och EU kräver att olagliga annektering av och Sevastopol upphävs. Så kan vi återställa tilltron till den europeiska säkerhetsordningen. Detta har vi framfört i våra kontakter med och det kommer vi att fortsätta att göra, i en rak och uppriktig dialog.
frs · H312111 · 2015-10-13 00:00:00 — Dnr U2015/04808/GV Svar på fråga 2015/16:111 av (M) Fler med gymnasieutbildning har frågat mig om vilka andra åtgärder bör titta på, utöver att göra gymnasiet obligatoriskt för elever . Jag delar frågeställarens uppfattning att utbildning är en avgörande förutsättning för att man ska få ett jobb. Alla ungdomar behöver gå en gymnasieutbildning som förbereder för livet som vuxen. Att ha slutfört en gymnasial utbildning visar att man har utvecklat de förmågor som är viktiga i både arbetslivet och för vidare studier. Regeringen beslutade därför om En attraktiv gymnasieutbildning för alla (dir. 2015:31). Av direktiven framgår att utredningen ska föreslå åtgärder för att alla unga kvinnor och män ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Utredningen har även en rad andra uppdrag. Den ska bland annat föreslå åtgärder som stärker ungdomars förutsättningar och motivation att fullfölja en gymnasieutbildning, se över bestämmelserna om stödåtgärder i gymnasieskolan samt analysera och, om det finns behov, föreslå hur introduktionsprogrammen kan utvecklas så att de bättre svarar mot behoven hos och motiverar de elever som inte är behöriga till ett nationellt program och bidrar till att förbättra elevernas studieresultat. Direktiven i sin helhet finns publicerade på regeringens webbplats.
frs · H312112 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04810/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:112 av (M) Lärarutbildningen har frågat mig vad jag avser göra med informationen om att många skolor och lärarstudenter vittnar om att lärarutbildningen inte håller måttet, att avhoppen från lärarutbildningen fortsätter att vara relativt många, att bristen på lärare ökar alltmer samt att och båda pekar på att antalet platser där lärarutbildningen ges är för många och att det påverkar både kvaliteten och dimensioneringen. Inledningsvis vill jag framhålla att jag är väl bekant med och rapporter och deras rekommendationer kring lärarutbildningen. Regeringen har också i skrivelsen om statens dimensionering av lärarutbildningen (2014/15:47) till framfört sin uppfattning om vad rekommenderar, när det gäller bl.a. dimensioneringen. Regeringen konstaterar att systemet för dimensionering av högskoleutbildning endast är en del av lösningen om hur lärarbristen kan vändas. När det gäller högskolans utbildningsutbud har regeringen remitterat betänkandet Högre utbildning (SOU 2015:70), i vilken lärar- och förskollärarutbildningar pekas ut som utbildningar där det finns obalans mellan studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Regeringen avvaktar nu remissvaren. Det är också viktigt att komma ihåg att de nya lärar- och förskollärarutbildningarna som infördes ännu inte har utvärderats i kvalitetsutvärdering. är det även ganska få studenter som hunnit slutföra sina studier inom utbildningarna. Det saknas därför ännu samlad kunskap om vilken kvalitet utbildningarna faktiskt håller. Regeringen anser, som framfördes i ovan nämnda skrivelse, att frågan om tillräcklig tillgång till kvalificerade lärare till stor del är en fråga om läraryrkets attraktivitet, men att det också är viktigt att lärarutbildningen håller hög kvalitet och är attraktiv för studenter och på hela arbetsmarknaden. Det är en mycket viktig och prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket. Inom ramen för den nationella samlingen har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslagit flera åtgärder för att stärka yrkets attraktivitet, bl.a. ett Lärarlönelyft om på årsbasis samt satsningar på kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). Vidare har regeringen i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) föreslagit en förstärkning av resurserna till bland annat lärar- och förskollärarutbildningarna om . –2018 beräknar regeringen för detta ändamål. Dessa resurser kan t.ex. användas för fler lärarledda timmar på utbildningen. I regeringens dialog med bland annat arbetsmarknadens parter inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket, är regeringen öppen för att diskutera fler åtgärder som kan behöva göras för att stärka läraryrkets attraktivitet och kvaliteten på lärar- och förskollärarutbildningarna. Det är regeringens ambition att läraryrkets attraktivitet ska höjas och att alla studenter, både de som ska bli lärare och andra studenter, ska erbjudas en utbildning av hög kvalitet.
frs · H312113 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04813/GV Svar på fråga 2015/16:113 av (M) Ung företagsamhet har frågat utbildningsministern om han har någon ambition att ändra på att möjligheten att få prova på och lära sig att driva företag genom exempelvis Ung Företagsamhet varierar stort mellan både skolor och program. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att ska nå målet om lägst arbetslöshet i EU måste fler företag startas och företag måste växa. Av den anledningen ska skolväsendet utbilda såväl framtidens arbetstagare för att kunna ta de jobb som finns på arbetsmarknaden som framtidens arbetsgivare för att kunna starta företag. Därför är det viktigt att entreprenörskap finns med som ett perspektiv som genomsyrar undervisningen i gymnasieskolan. I gymnasieskolans läroplan och i olika ämnesplaner för gymnasieskolan finns reglerat att entreprenörskap ska ingå i undervisningen. Regeringen anser att så många elever som möjligt ska få en undervisning där entreprenörskap på ett tydligt sätt finns med. Därför stödjer regeringen både huvudmän och organisationer som arbetar aktivt med entreprenörskap inom skolväsendet ekonomiskt. avsattes för statsbidrag för detta ändamål och regeringen har aviserat medel för ändamålet . Ung Företagsamhet är en av flera organisationer som rikstäckande och operativt arbetar med entreprenörskap inom gymnasieskolan och som når ett stort antal elever. Det finns även andra organisationer som arbetar med att stödja entreprenörskap inom skolväsendet, inte minst på område, och som också får medel för detta.
frs · H312114 · 2015-10-14 00:00:00 — U2015/04812/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:114 av (M) Validering har frågat mig om vad jag och regeringen gör för att effektivisera validering av utländsk examen i . En central del i arbetet med att ta tillvara den kompetens som finns i är möjligheterna för personer med en utländsk utbildning att få sin avslutade utländska utbildning bedömd. Merparten av bedömningen av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå görs av Universitets- och högskolerådet (UHR). I fråga om reglerade yrken ansvarar respektive behörig myndighet för bedömningen när det gäller tillstånd att utöva yrket. Därtill ansvarar respektive universitet och högskola om validering av reell kompetens, dels för behörighet för tillträde till en utbildning, dels för tillgodoräknande när den sökande har antagits till en utbildning. Att få sina tidigare kunskaper erkända inom högre utbildning, oavsett när och hur de har förvärvats kan vara mycket betydelsefullt för individen. Belastningen på bedömningsverksamheten vid UHR har varit hög, huvudsakligen på grund av en ökad invandring av flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga av vilka många har en högskoleutbildning, och handläggningstiderna har varit långa. Det är viktigt att bedömningsverksamheten ges förutsättningar att fungera väl och att väntetiden för att få en bedömning inte blir för lång. För att stärka myndighetens arbete med bedömning av utländsk kompetens, inklusive arbete avseende yrkeskvalifikationsdirektivet, samt arbete i övrigt med bedömning av reell kompetens i högskolan föreslår regeringen i budgetpropositionen att ytterligare tillförs UHR 2016. Regeringen beräknar att ytterligare tillförs för ändamålet, utöver vad som tidigare beräknats. Enligt regeringens mening är det prioriterat att alla som har behov av att få sin reella kompetens bedömd inom högre utbildning erbjuds den möjligheten. Eftersom situationen inte bedöms fungera tillfredsställande anser regeringen att universitet och högskolor bör få en tillfällig förstärkning för att utveckla effektivare bedömningar. Regeringen föreslår därför att avsätts och beräknar samma belopp till stöd för lärosätenas arbete med att utveckla processer och strukturer för bedömning av reell kompetens. Arbete och utbildning är den främsta nyckeln till etablering i ett nytt land. Därför tar regeringen i budgetpropositionen ett helhetsgrepp och föreslår ett antal investeringar som ska leda till en snabbare etablering på arbetsmarknaden, däribland en stor valideringssatsning som bland annat innefattar ovan beskrivna åtgärder.
frs · H312115 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04811/GV Svar på fråga 2015/16:115 av (M) Det fria skolvalet har frågat mig om vilka begränsningar jag är beredd att göra i skolvalet. Det finns en negativ utveckling när det gäller likvärdigheten i svensk skola. PISA-undersökningen 2012 indikerar att skillnader i resultat mellan grundskolor har ökat, vilket kan innebära att även likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats. Detta bekräftas av Statens skolverks analyser som visar att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats . Många andra länder med skolval har olika mekanismer för att främja en allsidig elevsammansättning och uppnå en socioekonomiskt jämn fördelning, i kombination med valfrihet. Men sådana system saknas i enligt . Flera kommuner har infört mekanismer för att skapa en mer allsidig elevsammansättning i skolorna. Det handlar bl.a. om kommuner som vid beslut om hur många skolor man ska ha och var i kommunen de ska ligga utgått från en analys av vad som skapar bäst skolutveckling, kommuner som uppnått ett gott samarbete med fristående skolor, kommuner som hittat bra metoder för att säkerställa att inte bara ett fåtal skolor tar emot nyanlända elever och kommuner som infört system för att alla elever aktivt ska välja skola. Olika strukturer har alltså provats i det svenska skolsystemet och det går att dra nytta av dessa erfarenheter. Regeringen har tillsatt (U 2015:03) som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. Förslagen ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. Förslag till nationella målsättningar, en långsiktig plan med utvecklingsområden och en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete ska redovisas senast . Uppdraget ska slutredovisas senast (dir. 2015:35).
frs · H312116 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04809/GV Svar på fråga 2015/16:116 av (M) Det fria skolvalet har frågat mig om hur en gemensam kö för kommunala och fristående skolor skulle fungera. En utgångspunkt för det svenska skolväsendet är att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning. Huvudmän kan därför inte välja vilka elever de ska ta emot till sina utbildningar, utan alla skolor ska vara öppna för alla behöriga sökande. För fristående grundskolor gäller att om det finns fler sökande än antalet platser ska urvalet göras på de grunder som godkänner. Skolinspektionen har bl.a. godkänt kötid och syskonförtur som grunder för urval. Hur ett kösystem ska vara organiserat och dokumenterat är oreglerat. Därför är det svårt för Skolinspektionen att kontrollera att bestämmelserna i skollagen (2010:800) har följts. För att säkerställa att alla elever har lika tillgång till utbildning och att alla skolor är öppna för alla behöriga sökande har regeringen uppdragit åt (U 2014:14) att bl.a. utreda alternativa regleringar som syftar till att säkerställa att antagningen av elever sker i enlighet med skollagen. En lösning som utredningen ska överväga är att lägeskommunen görs ansvarig för administrationen av köer och antagning av elever även till de fristående skolor som ligger i kommunen. Utredningen ska enligt direktiven redovisa sina förslag (dir.2015:37).