ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211220 · 2015-02-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:220 Ansvaret för integrationsfrågor i regeringen av (M) till Statsminister (S) Regeringen har av flera fått kritik för att man har valt att inte ha en integrationsminister; till sitt försvar har statsministern sagt att frågan lyfts in på många andra områden och att det är allas ansvar. Men detta med allas ansvar verkar i praktiken innebära ingens ansvar, vilket bland annat DN:s ledarsida observerat , där de bland annat skriver: ”När journalister ringer för att undersöka regeringens ställningstaganden och ståndpunkter i de frågor som förre integrationsministern ansvarade för bollas de symtomatiskt runt mellan departementen. Farhågan har blivit verklighet: Allas ansvar har blivit ingens.” framgår det på regeringens hemsida att arbetsmarknadsminister har samordningsansvar för integration, men hon har inte lyft integrationsfrågorna mer än någon enstaka gång. Mot bakgrund av dessa olika besked är min fråga till statsministern: Har arbetsmarknadsminister ansvar för integrationsfrågorna, eller vidhåller statsministern att alla ministrar har ansvar?
fr · H211221 · 2015-02-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:221 stöd till fossila investeringar av (V) till Statsrådet (MP) och de regionala utvecklingsbankerna spelar en viktig roll i arbetet med att öka tillgången till el och energi i många utvecklingsländer. Det är ett viktigt arbete. Ska vi lyckas både minska fattigdomen ytterligare och förhindra klimatförändringarna måste fler människor få tillgång till förnybar och ekologiskt hållbar el och energi. Tyvärr har Världsbanksgruppen valt att fortsätta att genomföra stora investeringar i olja, gas och kol. Av Världsbanksgruppens energiinvesteringar gick till fossil energi enligt . är representerat i bankernas styrelse och har möjlighet att reservera sig mot beslut om investeringar i fossil energi. Tyvärr har det sällan skett. Natur har gjort en granskning som visar att sagt ja till åtta av tio stora fossilinvesteringar . har varit mer restriktivt med att ge sitt stöd till fossil energi. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att inte ska stödja att och de regionala utvecklingsbankerna genomför storskaliga investeringar i fossil energi?
fr · H211222 · 2015-02-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:222 Småskalig vattenkraft av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Vi ska värna om den småskaliga vattenkraften. I detta sammanhang står inte agerandet från i i rimlig proportion till vilka konsekvenser deras handlingar riskerar att få för enskilda människor och befintliga anläggningar som bedrivit småskalig vattenkraft. Det pågår en utredning gällande småskalig vattenkraft som är kopplad till arbetet med EU:s vattendirektiv. Utredningen gavs ett tilläggsdirektiv av den dåvarande alliansregeringen (dir. 2014:38). Därtill framgår det av alliansregeringens skrivelse 2010/11:163 att Havs- och vattenmyndigheten bör ges i uppdrag att samla berörda intressenter i en dialog i syfte att nå en ökad samsyn kring vattenkraften. Klimat- och miljöminister hänvisar till en dom i Mark- och som 2012 slog fast att den typen av urminnes hävd bedriven vattenkraft av småskaliga anläggningar inte är att klassa som ett tillstånd. Till skillnad från har andra länsstyrelser valt att agera på ett sätt som inte riskerar att slå ut de befintliga småskaliga vattenkraftverken. Det pågår en tolkning av gamla tillstånds rättskraft. erkänns rättskraften i dessa gamla tillstånd. Det är bra. Trots detta fortsätter bland annat i att förelägga om nya tillstånd enligt . Det är viktigt att komma ihåg att den stora påverkan på miljön sker när ett vattenkraftverk byggs. De flesta av de småskaliga anläggningarna har varit i drift mycket länge, oftast hundratals år. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka konkreta åtgärder är ministern beredd att vidta tillsammans med länsstyrelser, myndigheter och de som bedriver småskalig vattenkraft, för att denna ska kunna fortsätta att utvecklas och inte avvecklas?
fr · H211223 · 2015-02-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:223 Valutaköp av (S) till Statsrådet (MP) I har vi flera statliga verksamheter och organ som sysslar med valutaköp. Enligt uppgift sker detta på ett kostnadseffektivt sätt. Det kan ha olika orsaker, men för att minimera riskerna och öka möjligheterna till en bättre situation, så undrar jag om inte en gemensam organisation för valutaköp skulle kunna vara en lösning. Min fråga till statsrådet är således: Skulle statsrådet kunna tänka sig att verka för en lösning där en gemensam organisation hanterar valutaköp?
fr · H211224 · 2015-02-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:224 Familjeklassning av narkotika av (S) till Statsrådet (S) Den nya narkotikalagstiftningen , med bland annat snabbare klassning samt möjlighet för polis och tull att omhänderta och förstöra ännu icke klassade droger, var ett steg i en effektivare kamp mot narkotikan. Men lagstiftningen ligger ändå steget efter. När ett preparat klassats som narkotika ersätts detta snabbt på marknaden av ett nytt preparat som kommit till genom smärre förändringar i den kemiska sammansättningen av det tidigare preparatet. På så vis förs en ojämn kamp mot handeln med och användningen av narkotikan. De som får betala är inte minst alla unga som dör av lättillgängliga och relativt billiga nätdroger. Lagstiftningen måste fortsätta att skärpas för att bättre möta den snabba utvecklingen. Om vi genom lagstiftning vill ta upp kampen mot den växande handeln med nätdroger behöver vi i gå samma väg som flera EU-länder samt och gjort och börja med generisk kontroll. De juridiska problem som finns kring detta behöver lösas. En familjeklassning eller gruppklassning för kemiskt liknande ämnen krävs för att snabbare få bort dem från marknaden. Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det anförda?
fr · H211225 · 2015-02-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:225 Enskildas inflytande över val av hjälpmedel av (FP) till Statsrådet (S) För sedan gav regeringen ett antal uppdrag till inom hjälpmedelsområdet. De handlar bland annat om att på olika områden utveckla kunskapsstöd till sjukvårdshuvudmän och förskrivare på hjälpmedelsområdet samt att utveckla statistik och på andra sätt samla in kunskap om regelverk, förskrivning och kostnadsutveckling. Detta är angelägna uppdrag. Skillnaden mellan olika landsting förefaller vara stor, och Kommuner och Landstings arbete med rekommendationer har inte fått tillräckligt genomslag. Men lägger den nuvarande regeringen nu en död hand över arbetet med att låta människor med funktionsnedsättning själva välja sina hjälpmedel. I vackra men till intet förpliktande fraser talas om värdet av valfrihet, inflytande och delaktighet, men i de konkreta uppdragen avbryts alla pågående insatser för ökad valfrihet. När inte längre får ta fram en vägledning för landstingen om hur de kan arbeta med fritt val av hjälpmedel blir det naturligtvis svårare för landstingen att skapa väl fungerande modeller. Enligt min mening innebär beslutet att den enskildes inflytande och delaktighet försämras. De som blir lidande är de som behöver hjälpmedel, som åter omyndigförklaras. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka sakliga överväganden ligger bakom beslutet att avbryta arbetet med fritt val av hjälpmedel?
fr · H211226 · 2015-02-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:226 Moms vid second hand-försäljning av (S) till Finansminister (S) Sedan Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 2988-13 har ändrat bedömningen av var gränsen går mellan ideell och kommersiell verksamhet. Verket har skickat ut en uppmaning till vissa ideella organisationer som bedriver second hand-försäljning med en rekommendation om att momsregistrera verksamheten. På detta ämne har finansministern tidigare fått tre skriftliga frågor: 2014/15:124, 2014/15:141 och 2014/15:171. I svaren på ovanstående skriftliga frågor säger finansministern att hon har som ambition att säkerställa att det finns goda förutsättningar för ideella organisationer att skapa intäkter till sin verksamhet samt att hon kommer att följa utvecklingen noga. Hon skriver också att hon inte kommer att vidta några omedelbara åtgärder i ärendet. Second hand-försäljningen är ofta en stor del av de berörda organisationernas verksamhet och finansierar i stor utsträckning deras arbete med välgörenhet och annan samhällsnyttig verksamhet. Därför är det viktigt för oss att ligga steget före och förutse det som kan komma att bli ett stort problem för dessa organisationer. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern: Avser finansministern att agera i frågan om ideella organisationers verksamheter tvingas lägga ned, och på vilket sätt kommer finansministern i så fall att agera om den nya gränsdragningen på ett märkbart sätt påverkar den ideella sektorn som arbetar med second hand-försäljning?
fr · H211227 · 2015-02-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:227 Ersättning till nämndemän av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Nämndemännen fyller en viktig funktion för rättssäkerhet. Uppdraget innebär ibland korta inställelsetider och ibland även inställd tjänstgöring. Nämndemän som driver företag eller har fasta arbetstider kan ibland stöta på problem i samband med åtagandet. förändrades en del regler som styr nämndemannauppdraget, bland annat gällande utbildning och en del annat som ökar kvaliteten på landets utsedda nämndemän. Något som däremot inte förändrats är ersättningen. I SOU 2013:49 föreslås en fördubbling av ersättningen till nämndemännen samt extra ersättning för tjänstgöring på kvällstid. Med anledning av detta vill jag fråga: Har justitie- och migrationsministern för avsikt att se över ersättningsnivån för nämndemän?
fr · H211228 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:228 Kränkningar av svenskt luftrum av (M) till Utrikesminister (S) Enligt uppgifter i medierna planerar UD via kabinettssekreteraren en resa till . Avser utrikesministern att se till att dels det faktum att svenskt luftrum kränkts av ryskt militärt flyg, dels det provokativa beteende som uppvisats i genom flyg i luften med avstängda transpondrar tas upp med berörda myndigheter på plats i huvudstad?
fr · H211229 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:229 Försvars- och utrikesdepartementens syn på flygövning av (M) till Försvarsminister (S) Det har förekommit uppgifter i medier om att kabinettssekreterare vid ett möte med den ryske ambassadören har diskuterat detaljer i deltagande i flygövningen Baltic Region . Jag vill därför fråga försvarsminister : Konsulterades försvarsministern och Försvarsdepartementet angående flygövningen inför kabinettssekreterarens möte med den ryske ambassadören, och finns det enligt försvarsministerns uppfattning en samsyn mellan försvars- och utrikesdepartementen angående de svar som lämnats till ambassadör?
fr · H211230 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:230 Säkerhetsstrategi och global strategi för EU av (M) till Försvarsminister (S) Arbetet med att ta fram en säkerhetsstrategi och global strategi för EU pågår. Tanken är att den ska vara gällande och behandlas vid . För ett land som är det centralt att vara en engagerad och aktiv part i framtagandet av detta viktiga dokument. Med tanke på dess försvars- och säkerhetsdimension utgår jag ifrån att även det svenska försvarsdepartementet fullt ut är involverat. Med anledning av detta vill jag fråga: På vilket sätt bistår försvarsminister och i de svenska insatserna för en säkerhetsstrategi och global strategi för EU?
fr · H211231 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:231 Betänkandet Privat införsel av alkoholdrycker – Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik (SOU 2014:58) av (FP) till Statsrådet (S) Sedan det så kallade Rosengrenmålet avgjordes i infördes en bestämmelse i alkohollagen om privatpersoners rätt att med anlitande av oberoende transportör införa alkoholdrycker för eget bruk i . Det har lett till att ett antal kommersiella aktörer i sin marknadsföring erbjudit hemleverans av alkoholdrycker till svenska konsumenter. Det här är en verksamhet som vuxit, och därför tillsattes en utredning för att bedöma lagligheten och lämpligheten med e-handel och hemleverans till konsumenter. Utredningen kom med sitt betänkande Privat införsel av alkoholdrycker – Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik (SOU 2014:58). Det är nu remissbehandlat. Det här är en växande verksamhet där reglerna för privatinförsel måste harmoniera med unionsrättens bestämmelser om fri rörlighet av varor och tjänster. får det inte komma i konflikt med det regelverk som gäller för vårt alkoholmonopol. Till det kommer att införsel av alkoholdrycker vid sidan av och godkända partihandlare ger upphov till problem rörande skatt på alkohol samt mervärdesskatt. Det är därför viktigt att oklarheterna i nuvarande lagstiftning undanröjs. I listan över propositioner avsedda att avlämnas återfinns ingen proposition om privat införsel av alkoholdrycker. Jag vill därför fråga om statsrådet och regeringen avser att med ledning av nämnda utredning och remissvaren på den lägga fram en proposition till och när det i så fall kan ske.
fr · H211232 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:232 Regeringens åtgärder med anledning av Postuppropet av (V) till Närings- och innovationsminister (S) har överlämnat drygt 13 500 namnunderskrifter från anställda inom Postnord till såväl trafikutskottets ordförande som Postnords ledning. Namninsamlingen är en del av det så kallade Postuppropet, där driver krav på dels bättre arbetsvillkor för de anställda på Postnord, dels förändrade villkor för Postnord. riktar fyra konkreta krav gentemot regering och riksdag. För det första vill man att det skapas en bättre balans mellan ekonomiska krav och servicemål i syfte att ge Postnord bättre förutsättningar. För det andra vill man ha en ny postlag som inte missgynnar det företag som utför samhällsuppdraget, det vill säga Postnord. En sådan lag måste också säkra god postservice för hela landet. För det tredje vill man att staten, i egenskap av ägare, ska ställa krav på att Postnord garanterar goda arbetsförhållanden och sjysta villkor för såväl anställda i företaget som anställda hos underleverantörer. För det fjärde vill man att hotet om börsintroduktion undanröjs definitivt och slutgiltigt. delar Sekos uppfattning och anser att regeringen bör agera i linje med de krav som framförs i Postuppropet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Tänker närings- och innovationsministern verka för att regeringen ska lämna förslag som tillmötesgår Sekos krav?
fr · H211233 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:233 för av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Regleringsbrev är benämningen på de regeringsbeslut som utfärdas för att styra varje myndighets verksamhet. gäller för ett visst budgetår och innehåller regeringens mål- och resultatkrav på myndigheterna samt deras finansiella förutsättningar, bland annat hur stora anslag myndigheterna får använda. lämnade regeringen budgetpropositionen för till . Budgetpropositionen innehöll regeringens förslag till statens budget samt de övriga förslag och bedömningar som följer av riksdagsordningen och budgetlagen. röstade ja till allianspartiernas förslag om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, utgiftsramarna och beräkningen av statens inkomster . Därmed röstade nej till regeringens förslag i budgetpropositionen. Då ställde sig bakom Alliansens förslag vad gäller rambeslutet samt riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ankommer det på regeringen att verkställa denna politik. Detta gäller även regeringens styrning av myndigheters verksamhet. Min fråga till socialförsäkringsminister är därför: Kan socialförsäkringsministern konkret redogöra för vilka delar i regleringsbrev som är en konsekvens av att regeringens budgetförslag föll och Alliansens budget antogs?
fr · H211234 · 2015-02-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:234 för Inspektionen för socialförsäkringen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Regleringsbrev är benämningen på de regeringsbeslut som utfärdas för att styra varje myndighets verksamhet. gäller för ett visst budgetår och innehåller regeringens mål- och resultatkrav på myndigheterna samt deras finansiella förutsättningar, bland annat hur stora anslag myndigheterna får använda. lämnade regeringen budgetpropositionen för till . Budgetpropositionen innehöll regeringens förslag till statens budget samt de övriga förslag och bedömningar som följer av riksdagsordningen och budgetlagen. röstade ja till allianspartiernas förslag om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, utgiftsramarna och beräkningen av statens inkomster . Därmed röstade nej till regeringens förslag i budgetpropositionen. Då ställde sig bakom Alliansens förslag vad gäller rambeslutet samt riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ankommer det på regeringen att verkställa denna politik. Detta gäller även regeringens styrning av myndigheters verksamhet. Min fråga till socialförsäkringsminister är därför: Kan socialförsäkringsministern konkret redogöra för vilka delar i Inspektionen för socialförsäkringens regleringsbrev som är en konsekvens av att regeringens budgetförslag föll och Alliansens budget antogs?
fr · H211235 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:235 Militära övningar med Nato i av (M) till Utrikesminister (S) I regeringens deklaration inför den utrikespolitiska debatten står det att läsa följande: ”som situationen i närområdet gör det nödvändigt att förstärka försvarsförmåga vidareutvecklar vi våra militära samarbeten. Vi gör det med , med våra andra nordiska grannländer, med de baltiska länderna och med Nato.” nås vi av nyheten att efter samtal med ändrar i förutsättningarna för svenska stridsflygplans deltagande i samband med Baltic Regional Training Event. Enligt uppgift i tidningen : ”lovar, enligt promemorian, inför den kommande övningen: Inga svenska plan skulle landa på estniskt territorium, och detsamma gällde .” Har utrikesministern gjort det ställningstagandet att ska informeras i förväg, samt få inflytande över förutsättningarna för militära övningar mellan och Nato över och i ?
fr · H211236 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:236 Långa väntetider till äldreboende av (M) till Statsrådet (S) Äldreomsorg är ett kommunalt ansvar, finns det lagstiftning som reglerar verksamheten. Statistik från Inspektionen för vård och omsorg () visar att kön för en plats på ett äldreboende växer. Över 1 800 personer väntar på den plats på äldreboende som de har beviljats, och av dessa har trehundra personer köat än . Det finns risk för att mörkertalet är stort eftersom inte alla kommuner rapporterar till kvartalsvis. Drygt hundra kommuner har inte rapporterat in någon information om väntetider till årets upplaga av de öppna jämförelserna. Det finns antaganden om att väntetiderna framstår som långa eftersom statistiken inte redovisar uppgifter om hur många personer som har valt att avstå från det första erbjudandet om boende. Statistik från visar att väntetiderna för äldreboende har legat på ungefär samma nivå . Den genomsnittliga väntetiden har ökat och har legat på mellan . Medelåldern ökar varför det är viktigt att antalet äldreboende byggs ut för att anpassa den förväntade efterfrågan av boende. Det finns annars risk för att väntetiden till äldreboende kan komma att öka ytterligare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att ingen äldre person ska behöva vänta än högst för en beviljad plats på äldreboende?
fr · H211237 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:237 Regeringens bilaterala dialog med av (FP) till Utrikesminister (S) meddelade att man avser att återuppta diplomatiska förbindelser med . Det innebär bland annat att man nu öppnar sin ambassad på och att det införs lättnader i handelsrestriktionerna. Även EU förhandlar nu med om ett nytt samarbetsavtal. ser positivt på de återupptagna relationerna mellan och . Vi välkomnar att handelsembargot luckras upp och att den kubanska regimen har släppt 53 politiska fångar. Men vi vill också påminna om att vägen mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter är lång. är fortfarande en hårdför diktatur med ett enpartisystem som leds av bröderna , och det finns fortfarande ungefär 60 politiska fångar som är frihetsberövade. Tyvärr ser vi också att förtrycket har ökat sedan avtalet mellan och slöts. Trakasserierna har tilltagit och fler dissidenter har arresterats. Utrikesminister aviserade i en IP-debatt , liksom i den utrikespolitiska debatten , att den avser att initiera en bilateral dialog med företrädare för den kubanska regeringen. menar dock att en bilateral dialog som endast involverar den kubanska regimen skulle vara kontraproduktiv. En sådan dialog riskerar att sända fel signaler både till företrädare för regimen och till de oppositionella på som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag fråga utrikesministern följande: Vilka åtgärder tänker utrikesministern vidta för att den annonserade bilaterala dialogen med också ska innefatta en dialog med oppositionella krafter, och hur avser utrikesministern att agera om den kubanska regeringen bara är intresserad av en dialog om gör utfästelser om att inte samtala med oppositionen?
fr · H211238 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:238 Statsanställd och förtroendevald av (S) till Statsrådet (S) En viktig del i demokratin är medborgarnas möjlighet att delta som förtroendevalda i nämnder, styrelser och andra offentliga uppdrag. har det dock blivit allt vanligare att arbetsgivare utformar policyer och riktlinjer som försvårar för anställda att ta förtroendeuppdrag. Särskilt allvarligt är naturligtvis detta om det sker inom statlig verksamhet – staten bör rimligtvis vara ett föredöme som arbetsgivare och inse nyttan och värdet i att medarbetare också tar sitt ansvar för den demokratiska processen och ställer upp som förtroendevalda. Ändå har det skett en tydlig förändring – vid ett flertal tillfällen har det förekommit att medarbetare inom statlig sektor beordrats lämna offentliga förtroendeuppdrag med hänvisning till att det anses som olämplig bisyssla. I några fall har fackliga organisationer med framgång drivit ärenden i Arbetsdomstolen, men det förutsätter dock att den anställde har modet att ta strid för sin rätt att inneha offentliga förtroendeuppdrag. Risken är uppenbar att många anställda avstår från att ta en sådan strid med sin arbetsgivare. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet och regeringen att ta några initiativ för att säkerställa att statligt anställda kan inneha offentliga förtroendeuppdrag?
fr · H211239 · 2015-02-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:239 UNHCR:s kvotflyktingssystem av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Under alliansregeringen fick det hedrande uppdraget av FN att leda det globala arbetet med att åstadkomma fler platser i UNHCR:s kvotflyktingssystem. UNHCR har uppgett att det finns ett behov av 380 000 vidarebosättningsplatser. finns runt 100 000 sådana platser för kvotflyktingar runt om i världen. har största kvot för vidarebosättning. Om EU:s 28 medlemsstater hade proportionellt lika stor kvot som skulle 100 000 nya platser kunna beredas och fler av de mest utsatta människorna skulle få skydd. Detta skulle avhjälpa de värsta förhållandena i de flyktingläger som finns i länderna runt omkring och i andra konfliktområden. Hur avser justitie- och migrationsminister att förmå fler länder att ta sitt ansvar och utöka sitt åtagande i UNHCR:s kvotflyktingssystem?