ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212352 · 2015-04-08 00:00:00 — Dnr Fi2015/1709 Svar på fråga 2014/15:352 av (S) Bankernas kontanthantering har frågat mig om det är dags att se över lagstiftningen för bankerna gällande kontanthanteringen, så att servicenivån upprätthålls för alla i samhället. Digitaliseringen av en rad samhälleliga tjänster har gått mycket fort i . Detta är för många medborgare en positiv utveckling. Bland vissa av samhällets äldre har dock detta inneburit en mer utmanande vardag. Det var därför med glädje som jag tog emot den s.k. betänkande Svensk kontanthantering (SOU 2014:61). Utredningen har haft till uppgift att göra en översyn av regelverket för kontanthantering i . I betänkandet berörs bl.a. bankernas skyldighet att ta emot sedlar och mynt. Utredningen menar att det krävs starka skäl för att ett tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse ska förenas med ett krav på att tillståndshavaren ska vara skyldig att ta emot pengar. Arbetet på består nu i att analysera betänkandet och remissvaren för att därefter besluta om ny lagstiftning är nödvändig eller om andra åtgärder krävs. En annan process som också berör kontanthanteringen är genomförandet av det s.k. betalkontodirektivet (och rådets direktiv /92/EU av om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner). Genom betalkontodirektivet införs en ram för skydd av konsumenters rättigheter i samband med tillgång till och användning av betalkonton. Regleringen tar sikte på tjänster som bl.a. möjliggör insättning av medel på betalkonto och uttag av kontanter. Direktivet ska vara genomfört i svensk lagstiftning . Bland annat med anledning av detta beslutade regeringen om kommittédirektiv till en utredning. En utredare ska bl.a. överväga vilka lagstiftningsåtgärder som behöver vidtas för att möjliggöra insättning och uttag av kontanter på betalkonto. Därutöver kommer jag att kalla till ett rundabordssamtal där kreditinstitut såväl som andra aktörer bjuds in för att diskutera kontanthanteringen i .
frs · H212353 · 2015-04-10 00:00:00 — Dnr N2015/2905/MRT Svar på fråga 2014/15:353 av (M) uppkörningsköer för att ta körkort har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att underlätta för våra ungdomar att ta körkort. Bakgrunden till frågan är att det kan förekomma långa väntetider till förarprov eller långa avstånd till uppkörningsorten. Valet att ta körkort eller inte varierar med behovet av körkort och möjligheter till detta. Körkort är ofta en fördel på arbetsmarknaden, i synnerhet i områden med mindre väl utbyggd kollektivtrafik. I områden med goda kollektiva kommunikationer eller andra möjligheter att förflytta sig väljer dock många att inte ta körkort eller att skaffa körkort senare, då behov uppstår. Framför allt i storstäderna är det få ungdomar som har körkort, medan andelen 20-åringar med körkort i glesbygd, i stora delar av och är mellan . En rad åtgärder har vidtagits för att tillgången på förarprov ska vara god. har infört ett provlöfte som innebär att den som bokar sitt första förarprov för behörighet B ska få för kunskapsprovet och för körprovet senast från kunskapsprovet. För att förbättra tillgången på prov , då efterfrågan är stor, har nyanställt drygt 60 inspektörer. Verket har arbetat för en mer flexibel verksamhet som kan möta efterfrågan genom bland annat en förbättrad fördelning av resurser mellan provkontor, flyttning av semesteruttag och införandet av en nationell provdag . Informationen till körkortsaspiranterna har också förbättrats. har vidare utvecklat en lokal dialog med trafikskolorna för att bättre kunna matcha efterfrågan och tillgång till provtider. Antalet godkända körprov B har ökat från 95 000 prov till 120 000 prov . tog av 18–19-åringarna körkort. Många körkortstagare är inte tillräckligt väl förberedda vid provet och blir därför underkända. För att förbättra möjligheterna att bli godkänd på förarprovet har i samarbete med Transportstyrelsen och trafikskolebranschen vidtagit en rad åtgärder för att förbättra förarutbildningen. Syftet är att kunna åstadkomma säkrare förare, en bättre körkortsprocess och ta fram förslag som kan stimulera god utbildning. Ett av resultaten är en enkel stödguide för handledare/elev, som tydliggör kunskapskrav och olika utbildningsmoment för handledare och elev. Som framgår pågår en hel del aktiviteter för att underlätta för dem som önskar ta körkort.
frs · H212354 · 2015-04-09 00:00:00 — Dnr U2015/1985/GV Svar på fråga 2014/15:354 av (M) Ökad satsning på lantbruksskolor har frågat landsbygdsministern hur statsrådet har tänkt öka satsningarna på våra lantbruksskolor? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har yrkesprogramsutredningen (U 2014:01) lämnat delbetänkandet En yrkesinriktning inom teknikprogrammet (SOU 2015:29). I tilläggsdirektiv till utredningen (2015:15) anges bl.a. att utredaren ska se över dimensionering, utbud och innehåll i den gymnasiala yrkesutbildningen i syfte att öka utbildningens attraktionskraft, underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden samt stärka gymnasieskolans bidrag till den nationella kompetensförsörjningen. har i sitt delbetänkande bl.a. föreslagit att naturbruksprogrammet behöver styras tydligare från statens sida genom att programmets inriktningar utökas från 300 till 600 gymnasiepoäng. Inriktningen lantbruk skulle enligt förslaget således fördubblas i omfattning och mer av innehållet i utbildningen blir därmed säkerställt. På så sätt kan kvaliteten i utbildningen stärkas och naturbruksprogrammets attraktivitet höjas. Betänkandet bereds inom och kommer att skickas ut på remiss. (N L 2013:01) lämnade sitt slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Betänkandet innehåller en strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. I utredningen lyfts naturbruksgymnasiernas roll för jordbruks- och trädgårdsproduktionen. Betänkandet har skickats ut på remiss och kommer tillsammans med remissvaren att utgöra underlag för arbetet med regeringens livsmedelsstrategi.
frs · H212355 · 2015-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:355 av (M) utrikespolitiska ställning i EU har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ska behålla – och gärna stärka – sin utrikespolitiska ställning i EU. Som regeringen slog fast redan i regeringsförklaringen ska vara en engagerad och konstruktiv medlem av den Europeiska unionen och vi ska i EU aktivt driva prioriterade svenska intressen. Regeringen ser ingen motsättning mellan ett starkt svenskt engagemang för FN och ett fortsatt starkt engagemang i EU-arbetet. Tvärtom ser vi arbetet i båda fora som ömsesidigt förstärkande. verkar för att stärka EU som global aktör och som kraft för global samverkan tillsammans med FN, regionala organ och strategiska partners. är pådrivande för att EU tar ett större ansvar för säkerhet och utveckling såväl globalt som i EU:s närområde. Ett starkt och samlat EU-agerande ligger både i och i FNs intresse. presenterade jag regeringens utrikespolitiska deklaration i kammaren, och presenterade statsministern i ett tal vid regeringens prioriteringar för arbetet inom EU. Vid båda tillfällena underströks vikten av att EU har en stark och gemensam utrikespolitisk röst. I regeringens övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2015 som presenterades i anslutning till statsministerns tal är ett av fem prioriterade områden globalt engagemang och ett säkrare grannskap. Regeringen är fast besluten att fortsatt arbeta långsiktigt, politiskt och diplomatiskt, med påverkansarbete och alliansbyggande, för ett starkt genomslag för svenska positioner i EU-arbetet, och även för ett aktivt och konstruktivt EU-agerande i FN.
frs · H212356 · 2015-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:356 av (M) , FN och EU har frågat mig om ställningstagandet att inte bör ingå i FN-gruppen Western European and other states och dess MR-grupp är att betrakta som regeringens politik . ingår i den regionala gruppen ”Western European and other states”, även kallad WEOG-gruppen. WEOG består av några, men inte alla, EU-länder, samt ett antal länder utanför EU. har deltagit i denna regionala grupp vid FN i . Beslut om medlemskap i fattas av dess medlemmar. beslutade de länder som ingår i WEOG att låta delta i gruppens arbete i från .
frs · H212357 · 2015-04-09 00:00:00 — Dnr Fi2015/1741 Svar på fråga 2014/15:357 av (M) Den svenska linjen i IMF och har frågat mig huruvida jag kommer fortsätta den inslagna svenska linjen med att förespråka ekonomiska reformer, eller om jag kommer att agera för att minska reformkraven för de länder som söker lån genom IMF/. IMF tillämpar generellt konditionalitet på sin utlåning, d v s krav på åtgärder som låntagarlandet ska vidta för att uppnå makroekonomisk stabilitet och kunna betala tillbaka IMF-lånet. Även tillämpar konditionalitet och ställer krav på genomförande av reformer i den mån lån ges för att stötta ett lands makroekonomiska obalanser. Detta sker i nära koordinering med IMF. Regeringen anser att IMF och konditionalitetsramverk är välavvägda. Villkor för långivning behövs både för att garantera att resurserna används effektivt och för att låntagarländer i regel behöver reformera sin ekonomiska politik. Regeringen stödjer vidare IMF och ansats att värna sociala utgifter för att säkerställa att villkoren i så stor utsträckning som möjligt är utformade så att de inte påverkar de svagaste grupperna i samhället negativt samt att reformerna vid behov kan kombineras med riktade insatser för de svagaste grupperna. Denna ansats är viktig inte minst för att stärka acceptans och ägarskap för IMF/Världsbanksprogrammen i de aktuella länderna.
frs · H212358 · 2015-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:358 av (M) Vaccin och bistånd har frågat mig om till vilka andra hälso- och vaccinationssatsningar de medel som tidigare gick till Gavi nu går. Det är riktigt att är en generös och engagerad aktör för hälsofrågor i stort, bland annat i WHO, Globala Fonden mot aids, tuberkulos och malaria och bilateralt utvecklingssamarbete. Det totala svenska hälsobiståndet 2014 uppskattas till ca , varav är multilateralt stöd. Regeringen anser att vaccinationer är viktigt och att också Gavi bedriver ett effektivt arbete för bättre hälsa. Därtill utgör luftföroreningar, smutsigt sötvatten och antibiotikaresistens allvarliga hot mot folkhälsa. är en stor och aktiv givare till Gavi. Jag deltog vid i och gjorde där för räkning en utfästelse om för . Det innebär att räknat per capita är tredje största givarland till Gavi. Tillsammans med övriga givare nådde vi påfyllnadsmålet med råge. Den utfästelse som gjorde i innebär en 20-procentig höjning jämfört med den utfästelse till Gavi på som den borgerliga regeringen gjorde för . prioriterade den borgerliga regeringen extra bidrag till Gavi utöver den ursprungliga utfästelsen och gjorde neddragningar på andra områden. Det svenska bidraget till Gavi 2015 kommer att fastställas genom regeringsbeslut .
frs · H212359 · 2015-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:359 av (M) Kampanjen för kandidaturen till har frågat mig hur formerna för arbetet med kandidatur till har beslutats, inklusive de huvudbudskap som formulerats. Låt mig börja med att tacka för det stöd som uttrycker för den svenska säkerhetsrådskandidaturen i sin fråga. vill och kan axla det ansvar som en plats i säkerhetsrådet innebär. Med vårt breda perspektiv på säkerhet och utveckling och vårt globala engagemang kan vi bidra till arbetet så att rådet står bättre rustat för att möta dagens, och morgondagens, komplexa utmaningar. Arbetet med säkerhetsrådskampanjen bygger på konkret engagemang i sakfrågor och en vilja till bred dialog för att hitta lösningar på vår tids utmaningar. Beslut om detta arbete, inklusive framtagandet av olika budskap och den visuella identiteten fattas av ledning. Jag ser fram emot ett gott samarbete och gemensamma ansträngningar för att säkerställa att vår kandidatur till säkerhetsrådet blir framgångsrik.
frs · H212360 · 2015-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:360 av (M) Säkerhetspolitiska effekter av en energiunion har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen kommer att arbeta för att särskilt lyfta fram de säkerhetspolitiska effekterna av en energiunion. Kommissionens meddelande om en energiunion liksom Europeiska rådets slutsatser bygger i hög grad på ett antal medlemsländers säkerhetspolitiskt präglade intresse av att säkerställa försörjningstryggheten och minska beroendet av enskilda energiproducerande länder. Initiativet lanserades ursprungligen av den dåvarande polske premiärministern i anslutning till den ryska olagliga annekteringen av . De säkerhetspolitiska över-vägandena bakom energiunionen är således tydliga. de externa relationerna innebär bl.a. en diversifiering i leveransvägar, energislag och motparter som EU handlar energi från. Sammankopplingar och samarbete med EU:s grannskap ska förstärkas. Strategiska partnerskap med producent- och transitländer ska etableras. Transparensen i enskilda medlemsländers relationer och avtal med tredje land ska öka och EU ska i högre grad tala med en röst gentemot omvärlden. I detta arbete kommer EU:s utrikespolitiska instrument att spela en viktig roll. Regeringen delar fullt ut uppfattningen att försörjningstrygghet är en viktig fråga som också har tydliga effekter på länders säkerhetspolitiska situation. Regeringen verkar för att ökad försörjningstrygghet främst ska uppnås genom andra åtgärder än att öka tillgången till fossil energi från nya källor. Fullgörandet av den inre marknaden och en strikt tillämpning av , tillsammans med mer förnybar energi och en mer effektiv energianvändning är enligt regeringens uppfattning de viktigaste åtgärderna för långsiktig försörjningstrygghet.
frs · H212362 · 2015-04-08 00:00:00 — Dnr S2015/2299/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:362 av (M) Patienters valfrihet har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa alla medborgares lika rättigheter att välja vård i hela landet oavsett bostadsort. trädde patientlagen (2014:821) i kraft och den syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt till att främja patientens självbestämmande och delaktighet. Genom patientlagen har patienten möjlighet att välja offentligt finansierad primärvård och öppen specialiserad vård, oavsett driftsform, i hela landet. Eftersom patientlagen bygger på de skyldigheter som vården har gentemot patienterna har en skyldighet att upprätthålla de krav på valmöjligheter för patienten som lagen reglerar. En förutsättning för patienternas valfrihet är att de får information om möjligheten att välja och att välja bort vårdgivare. Individuellt anpassad information i en aktuell vårdsituation kan ha stor betydelse för att patienten ska kunna utnyttja sina valmöjligheter. Vårdgivare och hälso- och sjukvårdspersonal är därför, enligt patientlagen, skyldiga att informera patienten om sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade vården. Regeringen avsätter 2014-2016 för att stödja implementeringen av patientlagen. Medlen används bl.a. till olika informations- och kommunikationsinsatser. Myndigheten för vårdanalys har dessutom i uppdrag att följa och utvärdera införandet och implementeringen av patientlagen. I detta ingår det bl.a. att följa hur patienternas valmöjligheter tillgodoses och om patienter får den information de behöver. De förslag regeringen presenterade rörande ett upphävande av kravet på vårdvalssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i primärvården syftade enbart till att påverka reglerna för att starta en vårdcentral. Det under förutsättning att skulle ha valt att utnyttja den föreslagna rätten att organisera primärvården på andra sätt än enligt LOV. Patientens möjlighet att välja skulle inte ha påverkats av förslaget och regeringen har inte för avsikt att ändra på den möjligheten.
frs · H212363 · 2015-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:363 av (M) Biståndets ramorganisationer har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder i syfte att förverkliga Statskontorets rekommendation gällande ökad öppenhet inom biståndet för nya aktörer. Svenskt utvecklingssamarbete vilar på en stolt tradition av solidaritet, kompetens och engagemang. För att ska kunna bidra till en rättvis och hållbar global utveckling samt förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom, är såväl folklig förankring som ett aktivt och brett deltagande en grundläggande förutsättning. Jag kommer därför att verka för en fortsatt ökad öppenhet inom utvecklingssamarbetet på flera plan. En inkluderande dialog ska genomsyra utformningen och genomförandet av hela utvecklingssamarbetet – från politikens inriktning till enskilda strategier. Det manifesteras bl.a. genom regeringens dialog med organisationer i det civila samhället med syfte att tydliggöra deras roll och ta tillvara deras perspektiv på ett bättre sätt. kommer regeringen att besluta om en ny strategi för stödet till det civila samhället i utvecklingsländer. För mig är det viktigt att utveckla samarbetet med både nya och traditionella civilsamhällesorganisationer. Det gäller inte minst aktörer som spelar en viktig roll för utveckling, t.ex. diasporagrupper, och aktörer som har potential att spela en större roll inom ramen för utvecklingssamarbetet. Regeringen kommer också att besluta om en ny strategi för informations- och kommunikationsverksamheten inom utvecklingssamarbetet. Även denna verksamhet gynnas av öppenhet och ett brett deltagande från olika aktörer. Utvecklingssamarbetet ska utgå från våra samarbetsländers behov och regeringens prioriteringar. Förutsättningar för att kunna anpassa arbets- och samverkansformer till lokala förhållanden är centralt liksom en kontinuerlig dialog, inte minst med aktörer i samarbetsländerna. Att vara öppen för såväl nya som beprövade angreppsätt är en självklarhet för mig, i syfte att få till stånd en hållbar utveckling.
frs · H212364 · 2015-04-09 00:00:00 — Dnr U2015/1918/SF Svar på fråga 2014/15:364 av (M) Examenspremier har frågat ministern för högre utbildning och forskning hur långt arbetet har kommit med att införa examenspremier och när det blir möjligt för studenter inom de uppräknade ämnesområdena att söka premierna. Inom regeringen är arbetet så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Lärarna är nyckeln för att höja kunskapsresultaten i skolan. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. Regeringen anser, i enlighet med vad som angavs i budgetpropositionen , att det krävs ett långsiktigt och omfattande arbete för att både höja läraryrkets attraktivitet och för att attrahera fler till lärarutbildningen. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket med bland annat höjda lärarlöner och satsningar på kompetensutveckling. Bristen på utbildade och behöriga lärare är stor och ökande. Inom vissa ämnesområden är bristen särskilt bekymmersam och det kan därför krävas att vissa insatser sätts in omgående för att stärka rekryteringsläget. Regeringen anser dock att det finns mer lämpliga åtgärder än examenspremier för att snabbt locka fler personer att utbilda sig till lärare inom vissa områden och avser att återkomma i denna fråga i vårändringsbudgeten .
frs · H212365 · 2015-04-08 00:00:00 — Dnr M2015/1541/Mm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/2015:365 av (M) Klimat och konkurrenskraft (M) har frågat sr hur Miljömålsbered-ningen, det nya och framtidsministerns expertgrupp för Grön omställning och konkurrenskraft förhåller sig till varandra. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Miljömålsberedningens uppgift är att föreslå hur miljökvalitetsmålen ska nås genom politiskt förankrade förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder, som grund för regeringens miljöpolitik. Miljömålsberedningen består av parlamentariker från 7 riksdagspartier. Syftet med den parlamentariska beredningen är att ta fram politiskt förankrade be-tänkanden som underlag för regeringens framtida beslut och proposi-tioner. När det gäller som inrättades är uppgiften en annan. Här handlar det om att stärka myndigheterna i genomförandet av miljöpolitiken inom deras olika verksamhetsområden och mandat. består av myndighetscheferna vid de myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljömålen. Syftet är driva på och öka takten i myndigheternas arbete för att nå miljökvalitetsmålen och generations-målet, inom ramen för deras verksamhetsansvar. Skiljt från det löpande miljömålsarbetet har regeringen under Framtids-kansliet format en analysgrupp för Grön omställning och konkurrens-kraft består av ett 10-tal experter med hög kompetens från olika delar av samhället. Uppdraget är att beskriva och till regeringen ge idéer om vilka politiska åtgärder som sammantagna kan leda till politiska och marknads-mässiga förändringar för att hantera viktiga samhällsutmaningar och utveckla konkurrenskraft. Gruppen ska vidare bidra till att synliggöra och ambition att leda genom goda exempel och arbetet ska bidra till det långsiktiga och tvärsektoriella inslaget i regeringens arbete. Gruppen ska redovisa en delrapport före . Dessa tre organ fyller tre, men i sig olika behov för regeringens samlade politik. Alla dessa konstellationer har dessutom i uppdrag att samverka med varandra. Det är en stor och grundläggande samhällsuppgift vi står inför. Regeringen har valt att engagera många kompetenta människor och kommer att lägga stor vikt vid att söka nå en bred politisk förank-ring och debatt där den parlamentariska Miljömålsberedningen är central.
frs · H212368 · 2015-04-09 00:00:00 — Dnr Ju2015/3156/Statssekr Svar på fråga 2014/15:368 av (KD) Regeringens inställning till fildelning har frågat mig om min och regeringens inställning till fildelning av upphovsrättsskyddat material. Som jag har svarat så är ett starkt upphovsrättsligt skydd en förutsättning för att ska fortsätta att vara ett framgångsland när det gäller de kulturella och kreativa näringarna. Självklart ska upphovsrätten respekteras även på internet. Skapande, kreativitet och investeringar måste stimuleras genom att upphovsmän och andra rättighetshavare får betalt för sitt arbete. För att uppnå detta krävs både fungerande upphovsrättslig lagstiftning och att näringen utvecklar lagliga lösningar för att möta den tekniska utvecklingen. Som utgångspunkt är det upphovsmännen som har rätt att bestämma om, när och hur deras verk och prestationer ska få utnyttjas. Det är därför inte tillåtet att utan rättighetshavarens tillstånd lägga ut ett verk på internet eller ladda ner en kopia av en olaglig förlaga. Detta är inget regeringen har för avsikt att ändra.
frs · H212369 · 2015-04-09 00:00:00 — Dnr N2015/2997/MRT Dnr N2015/2998/MRT Dnr N2015/2999/MRT Svar på frågor 2014/15:369, 2014/15:370 och 2014/15:373 av (M) Flygstrategins innehåll, Hänsyn till svensk flygindustri i den kommande flygstrategin och Luftfartsstrategin och tillkännagivanden har frågat mig om arbetet med att ta fram en flygstrategi har påbörjats och hur långt regeringen i så fall ha kommit med detta arbete, om jag kan redogöra för vilka element den nya flygstrategin kan tänkas innehålla som gynnar den svenska flygindustrin, samt på vilket sätt jag avser beakta tillkännagivande ”En strategi för luftfarten” i arbetet med att ta fram en ny luftfartsstrategi. Som svar på första frågor hänvisar jag till den interpellationsdebatt om flygstrategin som ägde rum så sent som . Frågan om hur regeringen ska behandla tillkännagivande bereds inom .