ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212295 · 2015-03-18 00:00:00 — Dnr S2015/1863/FST Svar på fråga 2014/15:295 av (M) Möjligheten för föräldrar att få föräldrapenning för hela inskolningen i förskolan har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lämnar ett förslag om att föräldrar ska få föräldrapenning för hela inskolningen i förskolan och när förslaget i så fall kan förväntas. Regeringen vill stödja och underlätta barnfamiljernas vardag genom att förenkla reglerna för förmåner inom den ekonomiska familjepolitiken. Förenklingar medför också förbättrade möjligheter för att utveckla bland annat automatiserad handläggning och självbetjäning. Regeringen vill därför pröva möjligheterna för föräldrar att få föräldrapenning för hela inskolningen i förskolan. Regeringen bereder frågan.
frs · H212296 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr N2015/2414/ITP Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2014/15:296 av (S) Mobiltäckning i hela landet har frågat mig vilka behov jag ser av en stärkt tillsyn och vilka åtgärder jag tänker vidta för att förbättra mobiltäckningen i glesbygd. Till att börja med vill jag slå fast att det är mycket viktigt att hela landet har tillgång till en god mobiltäckning. Det är givetvis mycket frustrerande att inte alltid kunna använda mobilen när man behöver den. Särskilt allvarligt är det naturligvis om det gäller ett larmsamtal. Konsumenternas förväntningar på mobiltäckning tar jag på stort allvar. Det är därför mycket positivt att tillgången till mobiltäckning och mobilt bredband fortsätter att öka. Enligt () senaste kartläggning från så är den geografiska yttäckningen för tal . Dessutom har av befolkningen tillgång till mobilt bredband där de bor. Det är också positivt att mobilnäten byggs ut i snabb takt över hela landet, även obebyggda ytor och att fler och fler får tillgång till den snabbt mobilt bredband, 4G. har det skett en utbyggnad främst av 4G, vilket bl.a. medfört att yttäckningen för 4G ökat med . Därigenom är nu av totala yta täckt. Flera av operatörerna har dessutom meddelat att deras yttäckning, liksom kapacitet, ytterligare kommer att förbättras. PTS arbetar med flera regeringsuppdrag som syftar till skapa förutsättningar för en bättre mobiltäckning. Tillsammans med fem länsstyrelser ordnas och regionala dialoger. Genom att föra samman och uppmuntra till samverkan mellan offentliga och privata aktörer på både lokal och regional nivå, som alla har en roll i utbyggnaden, underlättas utökningen av mobilnäten. PTS har också ett uppdrag att se över om samhällsmaster kan användas för att förbättra mobiltäckningen. När uppdraget slutförts och rapporterats till regeringen kommer regeringen ta ställning till huruvida samhällsmaster kan användas för att ytterligare förbättra täckningen. kommer det s.k. 700 MHz-bandet, som används för TV-utsändningar, att bli tillgängligt för mobila bredbandstjänster. Användningen av 700 MHz-bandet utreds av PTS, som ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . 700 MHz-bandet är särskilt lämpligt för tjänster där yttäckning och inomhustäckning är önskvärda och genom det skapas bättre förutsättningar för fortsatt utbyggnad av mobilnäten. Hela landet, både städerna och landsbygden, får därigenom snabbare mobilt bredband och bättre mobiltelefoni. Regeringen följer noga allvarliga störningar och avbrott som uppkommer i de elektroniska kommunikationerna via rapportering från PTS och andra berörda myndigheter. Robusthet och driftsäkerhet är en högt prioriterad fråga. Enligt ansvarsprincipen är det i första hand teleoperatörerna som ansvarar för funktions- och driftsäkerhet hos de elektroniska kommunikationerna. PTS genomför en rad åtgärder för att stärka operatörernas förmåga att klara påfrestningar, även i extraordinära situationer. Det handlar om föreskrifter och tillsyn, men också om samverkan med operatörerna kring förebyggande åtgärder och krishanteringsförmåga.
frs · H212300 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr A2015/887/A Svar på fråga 2014/15:300 av (M) Gradering av olika slags jobb har frågat mig om det är min uppfattning att det finns vissa jobb som kallas för ”rätt jobb” och ”kvalitativa jobb”, och vilka slags jobb som i så fall åsyftas med detta. Vi har betydande matchningsproblem på svensk arbetsmarknad. Många, inte minst utrikesfödda, har arbeten under sin kompetensnivå. visade på effektivitetsbrister i statens insatser för att ta tillvara och utveckla nyanländas kompetens. De personer som kommer till och får ett jobb med lägre kvalifikationskrav riskerar att fastna i yrken där deras tidigare yrkeskunnande går förlorad. Svensk arbetsmarknad har stora kompetensbehov och inom flera yrken råder det brist på arbetskraft. Det är ett resursslöseri att inte ta vara på de utbildningssatsningar som redan gjorts och den kompetens individen har. När det råder hög arbetslöshet och stor konkurrens om jobben finns det också en risk att den högre utbildade konkurrerar med lägre utbildade om arbeten med lägre kvalifikationskrav. Det gör att den som har kortare utbildning får än svårare att komma in på arbetsmarknaden. När regeringen uttrycker att det är viktigt att människor får rätt jobb menar vi att vi måste bli bättre på att ta tillvara all den kunskap och kompetens som finns i arbetskraften. Ambitionen måste vara att den som kommer till ska få använda sina erfarenheter och kunskaper för att på så vis också ges förutsättningar att stå stark på framtidens arbetsmarknad. Därför handlar regeringens politik inte bara om att se till så att människor får ett jobb utan faktiskt också att se till att de får rätt jobb.
frs · H212301 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/2671/Statssekr Svar på fråga 2014/15:301 av (M) Bristande uppföljning av dna-spår i polisutredningar har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att säkerställa att polisen fullt ut använder och utvecklar hanteringen av dna i samband med brottsutredningar. Frågan ställs mot bakgrund av det automatiska utbytet av dna-uppgifter m.m. inom EU som görs med stöd av det så kallade Prümrådsbeslutet. Det utvecklade informationsutbytet inom EU som Prümrådsbeslutet möjliggör är en stor tillgång för rättsväsendet när det gäller att utreda och lagföra gränsöverskridande brottslighet. utbyte av dna- respektive fordonsuppgifter startade , efter kraftiga förseningar. utbyter uppgifter om dna från brottsplatser och brottsmisstänkta personer med , , , , , och . Fler länder kommer att ansluta . Dna-jämförelserna görs automatiskt. I händelse av träff mellan de svenska dna-registren och spår eller person i ett annat lands dna-register (s.k. steg 1-träff) har möjlighet att begära närmare uppgifter om spåret eller personprofilen i fråga (s.k. steg 2-begäran). Det finns ett flertal anledningar till att steg 2-begäran inte görs i varje enskilt fall. Exempelvis kan två eller flera svenska spår ge träff mot en och samma spår- eller personprofil i utlandet, varvid endast en steg 2-begäran behöver skickas. Vid träffar spår mot spår begärs inte uppgifter ut i samma omfattning som vid träff spår mot person, eftersom inga personuppgifter då finns att tillgå i det andra landet. Träffarna kan också gälla spår från brott som hunnit preskriberas eller som förundersökningsbegränsas. Jag ser inte något behov av att vidta särskilda åtgärder för att säkerställa att använder och utvecklar hanteringen av dna vid brottsutredningar. Vid en internationell jämförelse följer upp dna-träffar i åtminstone samma utsträckning som de andra länder vi nu samarbetar med. ska vi inte slå oss till ro med detta konstaterande. arbetar kontinuerligt både nationellt och internationellt med att utveckla formerna för samarbete. skapades ett gemensamt förvaltningsråd mellan Nationellt forensiskt centrum och Nationella operativa avdelningen som ska ge förslag till förbättrade rutiner och effektiviseringar. Myndigheten arbetar också aktivt med att sprida och förankra kunskapen om det internationella informationsutbytet inom hela organisationen. Regeringen följer löpande genomförandet av Prümrådsbeslutet och hur det tillämpas i . Dna-utbytet inom EU är ett värdefullt verktyg för att klara upp brott och kommer, fullt utbyggt, att bli ett ännu bättre stöd i brottsbekämpningen.
frs · H212302 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/2677/Statssekr Svar på fråga 2014/15:302 av (M) Korrekta jämförelser av brottsstatistik har frågat på vilket sätt han och regeringen avser att säkerställa att medier och allmänhet får god kunskap om Brå:s nya redovisning av uppklarade brott och skälen för förändringarna. Frågan har överlämnats till mig. För att kunna tolka rättsväsendets resultat är det nödvändigt med välutvecklad statistik. I Brå:s uppdrag att producera den officiella kriminalstatistiken ingår löpande utveckling av statistiken. Förändringen av uppklaringsstatistiken är en del av detta. Eftersom regeringen ställer höga krav på att fler brott ska upp är det positivt att möjligheterna till uppföljning på detta område utvecklas. Det är i första hand Brå som ansvarar för att den statistik myndigheten producerar görs tillgänglig och förmedlas på ett sätt som innebär att användarna kan tolka informationen på ett korrekt sätt. I detta fall kommer Brå att genomföra en mindre förändring i definitionen av den så kallade personuppklaringsprocenten. Den innebär att antalet personuppklarade brott under ett kalenderår i den nya statistiken relateras till antalet handlagda brott under samma kalenderår. Det blir mer relevant än att som tidigare relatera till antalet anmälda brott. Förändringen bedöms inte påverka resultatet i stort annat än marginellt. Brå kommer även att redovisa enligt den tidigare definitionen. På så sätt behålls möjligheterna att göra jämförelser som statistiken utvecklas och förbättras. I den nya statistiken kommer Brå även att redovisa ett nytt mått på lagföringen. För att kunna tolka utvecklingen av uppklaringsresultatet är detta ett viktigt komplement. Precis som Brå påpekar innebär det nya måttet också att det i vissa avseenden blir lättare att jämföra med andra länder, vilket är något som efterfrågats .
frs · H212303 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr N2015/2456/TIF Svar på fråga 2014/15:303 av (M) Norrbotniabanan har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen lämnar förslag om att bygget av Norrbotniabanan ska påbörjas . Nyinvesteringar i transportinfrastruktur tillsammans med förbättrat järnvägsunderhåll är en viktig del för regeringens politik för att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet . Regeringen aviserade, i budgetpropositionen , att den inom ramen för nästkommande infrastrukturplan avsåg att genomföra byggstart av Norrbotniabanan mellan och . Under alliansregeringens vid makten har Norrbotniabanan knappast varit prioriterad. Regeringen har påbörjat förberedelserna för att ta ett samlat grepp om satsningarna på infrastrukturen i en proposition. Det handlar bland annat om att ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram nödvändiga beslutsunderlag. I arbetet med nästa nationella plan för utveckling av transportsystemet 2018-2029 avser regeringen att precisera genomförandet av byggstart avseende Norrbotniabanan. Låt mig också nämna att regeringen så sent som beslutade att tillstyrka 56 transportprojekt för vidare ansökan till fond för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility). På listan över de projekt som skickats till återfinns projekteringskostnader kopplade till Norrbotniabanan.
frs · H212304 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr N2015/2458/MRT Svar på fråga 2014/15:304 av (M) Åtgärder för att minska antalet renolyckor har frågat mig vad jag avser att göra för att minska antalet renolyckor och öka säkerheten på våra vägar. Utgångspunkten för allt trafiksäkerhetsarbete är nollvisionen, att ingen människa ska behöva dö eller skadas inom vägtrafiken. När det gäller viltolyckor har arbetet för en ökad trafiksäkerhet flera dimensioner. Exempelvis har saltanvändning, i kombination med god plogning och korta insatstider haft god effekt när det gäller att undvika halkolyckor. kan användning av salt ha den effekten att renar gärna uppehåller sig på vägen för att komma åt saltet. Det är därför viktigt att utvärdera de insatser som görs. har ett av regeringen direkt utpekat ansvar för det förebyggande arbetet med att minska dessa olyckor på de statliga väg- och järnvägsnäten. Arbetet sker i samverkan med det Nationella . Inom region nord har en viltolycksgrupp startats, som har frekventa kontakter med rennäringen. Gruppen har påbörjat en nulägesanalys utifrån ett viltolycksperspektiv, och bland annat diskuterat åtgärder såsom tillsatser i vägsalt för att renarna inte ska vilja slicka i sig detta, diodlampor på renar, utbyggnad av viltstängsel m.m. Jag har stort förtroende för och andra aktörers arbete för att minska olyckorna på våra vägar och förutsätter att effekterna av de insatser som görs analyseras. Jag har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder på området.
frs · H212305 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr N2015/2460/MRT Svar på fråga 2014/15:305 av (M) Gränsöverskridande skoterkörning har frågat mig när jag tror att frågan om gränsöverskridande skoterkörning kommer att vara löst. Jag har i ett tidigare interpellationssvar informerat om att min utgångspunkt är en ökad rörlighet mellan våra länder och över gränserna. Vidare har inlett en dialog med det norska Samferdseldepartementet för att få till stånd en lösning. Bland annat har landsbygdsminister , i samband med ett bilateralt möte , tagit upp frågan med sin norska kollega . Hon lovade att titta på saken samt ta upp frågan med det norska Samferdseldepartementet.
frs · H212306 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/2676 Svar på fråga 2014/15:306 av (M) Tillsättning av utredning har frågat mig om jag har tillsatt en utredning om mottagande av asylsökande och nyanlända enligt beslut och om inte, när kommer så att ske? Jag vill understryka att frågan om mottagande av asylsökande är en prioriterad fråga för regeringen. I budgetpropositionen aviserade regeringen en översyn av hur mottagandet av asylsökande och nyanlända kan förbättras. Översynen ska även omfatta myndighetsorganisationen vid mottagande av nyanlända och särskilt möjligheten för att anordna boende i egen regi i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet. Vidare ska översynen leda till förslag som säkerställer att kommunens mottagande av nyanlända motsvarar behovet, så att det kan undvikas att många personer får vänta på kommunplats. Den ska också leda till förbättrade planeringsförutsättningar för verksamhet. I riksdagsskrivelse 2014/15:49 biföll förslag (2014/15:SfU4) att tillkännage för regeringen att det bör tillsättas en offentlig utredning med uppdrag att lämna förslag till ett hållbart och flexibelt system för mottagande av asylsökande och nyanlända som främjar en snabb etablering på arbetsmarknaden. Utskottet ansåg att ett helhetsgrepp måste tas, varför utredningen bör se över bosättningen före uppehållstillstånd liksom bosättningen för nyanlända. Jag kan konstatera att tillkännangivande väl överensstämmer med det som regeringen föreslog i budgetpropositionen . Kommittédirektiv för en utredning bereds inom Regeringen avser att tillsätta en utredning så snart beredningen är avslutad.
frs · H212307 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/1420 Svar på fråga 2014/15:307 av (M) SINK-Skatt i stället för ASINK för kulturarbetare i har frågat mig när jag kommer med förslag som innebär att kulturarbetare som verkar i kan välja mellan att betala särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (ASINK) på eller särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) på , vilket skulle ge tillgång till en större gränslös arbetsmarknad. Frågan är ställd mot bakgrund av att kulturarbetare, som betalar A-SINK i och som omfattas av art. 17 i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, även beskattas i . Andra yrkeskategorier, som betalar SINK i och som omfattas av art. 15 i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, beskattas däremot inte i , eftersom tillämpar exemptmetoden i fråga om arbetsinkomster som faller in under art. 15. Även om enligt sin interna rätt skulle beskatta ifrågavarande kulturarbetare enligt SINK skulle personerna i fråga fortfarande falla in under art. 17 som artister i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet. tillämpar inte exemptmetoden för inkomster hänförliga till art. 17. Det skulle därför inte förändra situationen.
frs · H212308 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/1418 Svar på fråga 2014/15:308 av (SD) Överskottsmålet och den demografiska situationen har frågat mig vilka tre förändringar i den demografiska situationen som jag menar har haft störst negativ inverkan på möjligheterna att nå det nu gällande överskottsmålet. Vad jag har sagt är att de framtida demografiska förändringar, som var ett motiv för målet om överskott i det finansiella sparandet när det etablerades av den socialdemokratiska regeringen , nu har påbörjats. Detta talar för att målets nivå skulle kunna sänkas och regeringen har därför gett i uppdrag att se över konsekvenserna av en sänkning av målet från av BNP. När målet infördes var tanken att det offentliga sparandet skulle vara högt med relativt många förvärvsaktiva och få äldre, för att kunna sänkas när stora generationer pensionerades och behovet av sjukvård och äldreomsorg ökade. Vi ser nu att antalet pensionerade ökar snabbare än den del av befolkningen som arbetar. börjar även andelen som är att öka kraftigt, vilket ökar kostnaderna för äldreomsorg och sjukvård. Det demografiska trycket påverkar därmed både de offentliga inkomsterna – när en mindre del av befolkningen arbetar – och utgifterna – när fler människor är i behov av välfärdssystemen. En konsekvens av att färre personer betalar avgifter och fler går i pension är att sparandet i ålderspensionssystemet kommer att vara lägre än tidigare de kommande 15 åren. Detta är helt i sin ordning, men eftersom det påverkar det offentliga sparandet skulle ett bibehållet mål om överskott kräva att staten sparar mer för att kompensera för denna utveckling. Då ålderspensionssystemet är finansiellt stabilt är det svårt att motivera en sådan kompensation.
frs · H212309 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/1447 Svar på fråga 2014/15:309 av (M) Flygskattens effekt på branschen har frågat statsrådet hur hon tror att villkoren för de anställda som arbetar inom flygbranschen kommer påverkas av ett införande av en flygskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen framförde i budgetpropositionen att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas så att flyget i högre utsträckning bär sina egna klimatkostnader. En uppgift för en sådan utredning skulle bli att analysera och presentera konsekvenser av en sådan flygskatt.
frs · H212310 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr A2015/901/A Svar på fråga 2014/15:310 av (FP) Översyn av Arbetsförmedlingen har frågat mig om, och i så fall när, jag och regeringen avser att presentera ett nytt uppdrag att genomlysa och utreda hela Arbetsförmedlingens verksamhet. Hanteringen av tillkännagivande om översynen av Arbetsförmedlingen bereds inom och regeringen kommer att fatta ett beslut inom den angivna tidsramen. Jag delar uppfattning att Arbetsförmedlingen står inför stora utmaningar. Arbetsförmedlingen måste ges bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet och dess uppdrag måste förändras för att myndigheten ska kunna bli en bättre fungerande aktör på arbetsmarknaden. Det krävs ett omfattande förändringsarbete som kommer att ta tid, men det måste påbörjas . Regeringen har redan inlett arbetet med att åstadkomma nödvändiga förändringar och kommer att fortsätta reformeringen och moderniseringen av myndigheten. Som en del i detta arbete har regeringen beslutat att ge Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag avseende utvecklingen av Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning. Statskontoret ska analysera ändamålsenligheten och utvecklingsbehoven i Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning samt möjligheter och risker i det pågående förändringsarbetet. Vid behov ska Statskontoret föreslå åtgärder som regeringen eller Arbetsförmedlingen bör vidta.
frs · H212311 · 2015-03-25 00:00:00 — Dnr Fi2015/1446 Svar på fråga 2014/15:311 av (FP) Förmögenhetsskatten har frågat mig om jag har tagit några initiativ till att inom inleda ett arbete som belyser möjligheten att i någon form återinföra en förmögenhetsskatt. Jag har inte tagit några sådana initiativ.
frs · H212312 · 2015-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:312 av (KD) resolution om fredade zoner i samt fråga 2014/15:333 av Halef (KD) Fredad zon för de kristna folkgrupperna i har frågat mig huruvida regeringen är beredd att agera för fredade zoner för etnoreligiösa minoriteter i . har frågat mig på vilket sätt via FN kommer att verka för en fredad zon i Nineveområdet i norra för de kristna folkgrupperna kaldéer, syrianer, assyrier och mandéer med flera. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Situationen i är som och skriver mycket oroande, särskilt vad gäller de ohyggliga våldsgärningar som ISIL begår. Samstämmiga rapporter visar på grova, systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Religiösa och etniska minoritetsgrupper samt kvinnor och barn är särskilt utsatta. FN har undersökt ISIL:s massövergrepp i och och betonar vikten av att alla uppgifter om brott utreds och att förövarna ställs inför rätta. Regeringen har i kraftiga ordalag fördömt ISIL och dess brutala agerande. På i norra är situationen mycket svår, precis som frågeställarna skriver. Minoritetsgrupper har drabbats särskilt hårt av ISIL:s övergrepp och är överrepresenterade bland flyktingarna, både inom och utanför landet. Förslag har väckts om s.k. skyddade zoner för kristna och andra minoriteter. Regeringen ser inte att särskilda frizoner för olika utsatta minoriteter skulle lösa de problem som råder i då sådana zoner av erfarenhet är svåra att upprätthålla. försök har visat att det är ett vanskligt alternativ med risk att bli en dödsfälla för redan utsatta människor. stödjer den internationella koalitionens ansträngningar för att bekämpa ISIL och stabilisera . Det är mot denna bakgrund som regeringen , efter noggranna förberedelser, avser presentera en proposition till om ett svenskt bidrag till den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot ISIL i norra , på den irakiska regeringens inbjudan. sker inom ramen för arbetet med denna proposition. Ett svenskt militärt bidrag till koalitionens insatser är en del av ett bredare engagemang. gav ett betydande humanitärt stöd om . deltar också i den arbetsgrupp för stabiliseringsinsatser som inrättats inom ramen för koalitionen. krävs det emellertid en långsiktig politisk lösning på situationen i . De omtvistade områdena som utgör minoriteternas hemvist förblir en av de främsta utestående frågorna som måste lösas av irakierna själva, inom ramen för författning. Fredlig samexistens är den väg framåt som eftersträvas av de flesta aktörer. De militära medel som krävs för att långsiktigt skydda utsatta grupper måste vara sprungna ur denna process. , tillsammans med EU och FN, gör allt för att på olika sätt stödja den.
frs · H212313 · 2015-03-24 00:00:00 — Dnr 2015/2505 Svar på fråga 2014/15:313 av (M) Tillsättande av förhandlingsperson för har frågat infrastrukturministern om hon har för avsikt att följa beslut där man tillkännager för regeringen att inte tillsätta en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har i en interpellationsdebatt så sent som redogjort för min och regerings uppfattning. Frågan om hur regeringen ska behandla tillkännagivande bereds inom . Jag noterar också att frågan om regeringens hantering av beslutet att tillsätta en samordnare är föremål för granskning och jag kommer att bidra till utskottets arbete i den omfattning utskottet önskar.