ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211203 · 2015-02-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:203 gräns mot daesh av (SD) till Utrikesminister (S) Få personer har missat att förhållandevis många svenska medborgare har anslutit sig till daesh (IS), eller den så kallade Islamiska staten. Dessa resor och det som sker i kriget kan med rätta jämföras med de hemskheter som skedde under nazismens och kommunismens tid i under , och än frågar sig många varför man inte gjorde mer för att stoppa hemskheterna. Frågan om vad vi gör för att stoppa folkmord och brutaliteter som dessa är mer aktuell . Det som sker i krigszonen är illa nog, men svenska jihadister är inte bara ett problem i och . De kan likaså utgöra en allt större risk i de fall de återvänder till från kriget med erfarenheter som vi inte kan föreställa oss. Enligt finns både viljan och kapaciteten från dessa att utföra dåd på hemmaplan. Många, kanske samtliga, svenska jihadister som anslutit sig till daesh har åkt via , ett land som delar en mycket lång gräns med det territorium som kontrolleras av daesh. I finns dessutom en förhållandevis hög andel invånare som öppet stöder islamistisk terrorism, och trots att är ett Natoland fungerar det som transit för islamister. Genom att sätta press på skulle det eventuellt gå att upprätta en stängd gräns mot konfliktzonen. Detta skulle kunna motarbeta rekryteringen till daesh, eller åtminstone försvåra deras möjlighet att få tillgång till insmugglat material eller krigare. Med anledning av ovanstående resonemang önskar jag att utrikesminister svarar på om hon avser att sätta press på för att stänga gränsen mot och vad ministern och regeringen avser att göra för att försvåra för daesh.
fr · H211204 · 2015-02-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:204 Effektivare transporter av (M) till Statsrådet (S) Skogsnäringen är en oerhört viktig del av svensk ekonomi. Skogsindustrin sysselsätter direkt nära 60 000 personer, och indirekt ger branschen jobb till uppskattningsvis 200 000 personer. Liksom för alla näringar behöver skogsnäringens konkurrenskraft följas upp och stärkas i takt med att den globala konkurrensen hårdnar. Ansvaret för detta ligger självfallet först och främst på näringen men det krävs också att vi från politiskt håll skapar goda förutsättningar vad gäller allt från infrastruktur till skattenivåer. Då skogsindustrin är största transportköpare är just transportfrågor av avgörande betydelse för branschens konkurrenskraft och utveckling. Dessutom utgör transportbehovet en stor klimatutmaning för branschen. Även om av massa- och pappersexporten och av trävaruexporten transporteras med fartyg och en stor del av resterade transporter går med järnväg måste trots allt en betydande andel av transporterna fortsatt gå med lastbil. Lastbilstransporterna blir förvisso allt effektivare, biobränslen introduceras och används i allt större utsträckning och mycket annat görs för att minska lastbilstrafikens klimatpåverkan, men den är fortsatt allt för stor. Därför är det viktigt att gå vidare med ytterligare åtgärder för att göra vägtransporterna mer effektiva och mindre klimatpåverkande. Detta är viktigt för skogsnäringen liksom för och världen i stort. Försök med längre och tyngre lastbilar har visat att antalet virkestransporter blir färre, som utsläppen av koldioxid minskar markant per transporterat ton virke. visar till exempel en minskning om ca 20 procents bränsleåtgång och motsvarande minskade utsläpp av koldioxid. Med anledning av ovan har jag följande fråga till statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att ge skogsnäringen och näringslivet i stort möjlighet att kraftigt minska sina utsläpp genom att tillåta längre, tyngre och mer effektiva transporter?
fr · H211205 · 2015-02-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:205 Regeringens arbete mot kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning i arbetslivet av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Många far illa i arbetslivet på grund av kränkande särbehandling, trakasserier eller mobbning utan att detta leder till åtgärder. Dagens regelverk fungerar uppenbarligen inte tillfredsställande. har presenterat förslag till en ny lagstiftning på området. har tidigare motionerat om just detta. Vid den senaste riksdagsbehandlingen bifölls inte detta förslag, men däremot att ge regeringen i uppdrag att se över frågan med samma utgångspunkt och återkomma med förslag. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Avser arbetsmarknadsministern att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag, eventuellt nya lagförslag, mot kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning i arbetslivet?
fr · H211206 · 2015-02-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:206 Stöd till kurderna i kampen mot daesh av (SD) till Utrikesminister (S) träffade företrädare från regionala regering i (KRG) delar av den för att bland annat diskutera stöd i kriget mot daesh (IS). Kurderna har under konflikten med daesh fått utstå mycket, och utrikesministern har gått ut med att regeringen kan komma att lämna en proposition med förslag om militärt stöd till kurderna i form av rådgivning. som konflikten trappas upp är det skrämmande tyst från regeringens sida vad exakt man avser att göra för att stödja kurderna i denna kamp. Med anledning av ovanstående önskar jag att utrikesminister svarar på vad exakt hon och regeringen vill göra för att stötta kurderna i kampen mot daesh.
fr · H211207 · 2015-02-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:207 Moms på ideell second hand-verksamhet av (V) till Finansminister (S) Efter ett avgörande i har fastslagit att ideella second hand-butiker ska betala i moms. Anledningen är att de bedöms konkurrera med kommersiell verksamhet. Kravet riskerar att slå hårt mot ideella organisationer som , Myrorna och Röda Korset och deras samhällsnyttiga verksamhet. Den verksamhet som bedrivs av dessa organisationer bidrar med sitt överskott till olika sociala verksamheter som miljön gynnas av att saker återanvänds och inte slängs . Anställda och personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder som får en meningsfull sysselsättning genom dessa organisationer drabbas också. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att vidta några åtgärder med anledning av beslut?
fr · H211208 · 2015-02-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:208 Fiskerinäringen i av (M) till Statsrådet (S) Det kustnära fisket i och i har genomgått stora förändringar . Från att varje kustort hade ett småskaligt fiske har utvecklingen gått mot allt större enheter på allt färre orter. Denna strukturomvandling har skett i hela landet, men inte minst i norra . Men fisket har fortfarande stor betydelse, både för fiskeförädlingsindustrin och inte minst för att det är det en viktig del i turistindustrin. Därför är det viktigt att räkna in det kustnära fisket i den i världen mest växande näringen, nämligen turismen. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad gör statsrådet och regeringen för att fiskekvoter ska bli större och mer rättvisa i förhållande till våra fiskevatten samt för att stärka det lokala kustfisket utefter Sveriges kuster?
fr · H211209 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:209 Insatser mot undernäring av (S) till Statsrådet (S) Undernäring har i hamnat i skymundan bakom larmrapporter om övervikt och fetma trots att det är ett minst lika omfattande problem. uppskattade att av patienterna inom hälso- och sjukvården var undernärda. Inom vården av äldre och kroniskt sjuka finns skäl att tro att andelen undernärda patienter är högre. En aktuell bild av läget saknas, så ingen vet vare sig problemets omfattning eller resultaten av de insatser som görs. En bedömning är att undernäring står för av vårdkostnaderna. Slutsatsen är klar – rätt behandling är en ren besparing som lidandet minskar. Lösningen ligger på flera plan. Nutrition måste uppvärderas inom vården, och de delar av professionen som har att hantera såväl övervikt som undernäring bör ges högre status. Genom att öka medvetenheten om undernäringens konsekvenser kan medicinsk nutritionsbehandling göras till en normal, enkel och effektiv rutinåtgärd som är integrerad i övrig vård. Behandling måste sättas in innan under- eller felnäring leder till följdkomplikationer. Det saknas både en kartläggning av problemets omfattning i och en politisk handlingsplan för att åtgärda det. De studier som finns tillgängliga är antingen inaktuella eller saknar det helhetsperspektiv som är nödvändigt. Jag vill med anledning av ovanstående ställa följande fråga till statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta när det gäller problematiken med undernäring?
fr · H211210 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:210 Långsiktig forskningspolitik av (M) till Statsrådet (S) Långsiktighet och ett uttalat stöd för alliansregeringens forskningspolitik har varit kännetecknande för statsrådets och regeringens hittillsvarande retorik då det gäller forskning. Det är därför mycket förvånande att regeringen i sin första budgetproposition (BP 2015, UO 16) väljer att frångå en viktig princip i alliansens forskningspolitik, nämligen att premiera forskning av god kvalitet baserad på indikatorerna citeringar och publiceringar samt externa anslag. En beräkningsmodell för detta infördes , vilken innebar att av lärosätenas direkta anslag omfördelades. Enligt beslut om forsknings- och innovationspropositionen 2013–2016 (Prop. 2012/13:30 Forskning och innovation) ska omfördelningen efter de nämnda kvalitetsindikatorerna uppgå till . Så skedde 2014 men i regeringens budget (BP 2015, UO 16, sid 192) kan man läsa: ”I budgetpropositionen föreslås inga förändringar i fördelningen av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå”. Att så inte sker framgår dessutom i redovisningen per lärosäte. Med hänvisning till ovanstående undrar jag vilka skälen är till att statsrådet inte använder den beräkningsmodell som beslutats av och som införts för att premiera forskning av god kvalitet?
fr · H211211 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:211 Paketreselagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Paketreselagen är en lag som finns till för att skydda oss konsumenter när vi åker på en paketresa. Lagen innebär bland annat skydd mot ändringar i resan som arrangören gör före eller under själva resan. Lagen är tvingande för privatpersoner och innebär även att researrangören inte får ge sämre villkor än vad som står i lagen. Kortfattat kan man säga att en researrangör som arrangerar en paketresa måste vara skyldig att ställa säkerhet hos Kammarkollegiet enligt resegarantilagen. Ett av grundkraven för att lagen ska tillämpas är att det ska vara fråga om ett kundförhållande mellan arrangören och den som köper resan. Lagen ska därför inte tillämpas när till exempel en skola arrangerar en resa för sina elever. har det dock framkommit flera fall där ideella organisationer av Kammarkollegiet har betraktats som researrangörer och därför ska ställa ut resegarantier. som på somrarna arrangerar seglarläger för sina medlemmar är en av de ideella föreningar som drabbats och vars ärende avgjordes av . Domstolen kom fram till att föreningens seglarläger ska ses som en paketresa och därmed ska omfattas av kravet på att ställa säkerhet. På samma sätt har Kammarkollegiet beslutat att scoutrörelsen är att betrakta som en researrangör och därför ska ställa ut resegarantier. Detta sker efter att flera tusen svenska scouter har anmält sig till scouternas internationella läger, världsscoutjamboree, i . En stark paketreselag som är till nytta för oss konsumenter fyller naturligtvis ett gott syfte men det kan ju aldrig vara lagens mening att ideella organisationer ska jämställas med kommersiella aktörer i resebranschen, vilket i så fall blir en omöjlighet för många av dessa organisationer. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att ideella organisationer som arrangerar resor för sina medlemmar utan vinstsyfte inte ska omfattas av paketreselagens krav och drabbas på liknande sätt framöver?
fr · H211212 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:212 HVB-hem och mobiltelefoner av (M) till Statsrådet (S) Barn och ungdomar som placeras i HVB-hem är i behov av ett särskilt skyddsperspektiv. Skyddsaspekten är av största vikt initialt i behandlingen och kan inte tillgodoses vid till exempel fri användning av elektronisk utrustning. har däremot en annan uppfattning och menar att det saknas lagstöd för mobilbegränsning. Vid begränsningsåtgärder krävs samtycke av den unge. För att ett sådant frivilligt samtycke ska anses föreligga ska ungdomen till fullo förstå vad samtycket innebär och vara informerad om att det när som helst kan tas tillbaka. Det är naivt att tro att det är enkelt, om ens möjligt, att få ett samtycke av en ung person att lämna ifrån sig mobilen, där hela ”livet” finns. Betalande kommuns vårduppdrag och krav på HVB-hemmet är att placerade ungdomar ska få hjälp med att hitta alternativa levnadssätt och därmed bryta med exempelvis ett destruktivt leverne. Men via internet och mobiltelefon fortsätter införskaffandet av droger, prostitution och de destruktiva kompiskontakterna. Den viktiga initiala behandlingen blir därför svår att genomföra. i behandling ska ungdomen ha tillgång till mobil och internet eftersom det ingår i en normal livsföring för ungdomar – men de behöver lära sig hantera det på ett sunt sätt. Avser statsrådet att utreda om HVB-hemmen bör få en möjlighet att utifrån individuella bedömningar helt eller delvis begränsa mobil- och internetanvändningen för de ungdomar som har placerats där för behandling med stöd av socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)?
fr · H211213 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:213 EU:s gemensamma asyllagstiftning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) är 50 miljoner människor världen över på flykt undan krig och terror. Världssamfundet måste gemensamt ta ansvar för att mildra den humanitära katastrof som just nu utspelar sig framför världens ögon. har länge tagit ett stort ansvar, bland annat genom ett mycket omfattande stöd till UNHCR, Röda Korset och hjälporganisationer som verkar i och runt och andra konflikthärdar. ger vi skydd till många asylsökande. Tillsammans med tar emot flest asylsökande i EU. Men som många miljoner befinner sig på flykt har flera EU-länder ett icke rättssäkert system eller ett inhumant mottagande. Detta är omöjligt att acceptera. EU har beslutat om ett asylsystem med gemensam standard och kvalitet i asylprocessen. Syftet är bland annat att flyktingar ska behandlas på samma sätt oavsett var i de söker asyl. Alla medlemsländer ska vara beredda att ta emot asylsökande. Trots beslutet om gemensam asyllagstiftning är skillnaderna mellan medlemsländernas tillämpning av regelverket mycket stora. FN:s flyktingkommissarie och chef för , , exemplifierade detta med en somalier som söker asyl i något av EU:s 28 medlemsländer. Allt annat lika varierar dennes chans att få asyl mellan beroende på i vilket land asylansökan lämnas in. Det är inte acceptabelt att samtliga medlemsstater inte tar sitt ansvar och tillämpar det gemensamma regelverket för asylmottagning. Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern samt regeringen att vidta för att det gemensamma regelverket för asylmottagning ska tillämpas på ett rättssäkert sätt i samtliga EU:s medlemsländer?
fr · H211214 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:214 Jämställdhetsbonus av (M) till Socialförsäkringsminister (S) införde alliansregeringen en jämställdhetsbonus med syftet att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och drivkrafter till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt att förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. förenklades och förtydligades bonusen. Män använder en allt större del av föräldrapenningen, men utvecklingen går långsamt. Allianspartierna föreslår därför att jämställdhetsbonusen förstärks för att öka mäns och kvinnors drivkrafter att fördela föräldrapenningen mer jämnt mellan sig. Allianspartierna har föreslagit att jämställdhetsbonusen ska förstärkas för att uppmuntra en jämnare fördelning av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna, vilket kan bidra till en ökad jämställdhet även på arbetsmarknaden. Ett mer jämställt föräldraskap ser vi som en central del i arbetet med att minska sjukskrivningstalen bland kvinnor och att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. har ställt sig bakom Alliansens förslag och det åligger nu regeringen att skyndsamt genomföra de nödvändiga lagändringar som krävs. Av denna anledning vill jag fråga socialförsäkringsministern: När kommer socialförsäkringsministern att påbörja och slutföra det nödvändiga lagstiftningsarbetet som krävs för att beslut om förstärkt jämställdhetsbonus ska verkställas?
fr · H211215 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:215 Tillfällig föräldrapenning av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Goda och trygga uppväxtvillkor är viktigt för alla barn och ungdomar. Självklart är föräldrarnas roll för barnets trygghet och utveckling central. Det offentligas roll är att i första hand stötta och hjälpa. Därför ska samhällets insatser i första hand inriktas på att skapa goda förutsättningar för familjernas frihet, ekonomiska trygghet, valmöjligheter i barnomsorg och skola, samt jämställdhet mellan föräldrarna. En viktig utmaning handlar om balansen mellan familjeliv och yrkesliv och barnens möjligheter till en god relation till båda sina föräldrar. Svensk föräldraförsäkring ger föräldrarna möjligheten att vara hemma med små barn. ger den ett bra ekonomisk skydd i förhållande till den lön föräldrarna har när de jobbar. Trots det ser vi betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller uttag av tillfällig föräldrapenning. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern: Vilka åtgärder avser socialförsäkringsministern och regeringen att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H211216 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:216 Förlängning av utbildningstiden för tandhygienister av (FP) till Statsrådet (S) har på uppdrag av regeringen utrett för- och nackdelar med en förlängning av utbildningen till tandhygienist genom att tandhygienistexamen utökas från 120 till 180 högskolepoäng. har i flera tidigare sammanhang ställt sig positivt till en förlängning av tandhygienistutbildningen. Motiven bakom detta har främst varit att tandhygienistyrket förändrats och att de krav som ställs på den legitimerade tandhygienisten inte kan mötas med en utbildning som är så kort som 120 högskolepoäng. marknadsför och organiserar lärosäten dessutom i flera fall tandhygienistutbildningen som en treårig utbildning (180 högskolepoäng) vilken leder till både en yrkesexamen och en generell kandidatexamen, vilket skapar otydlighet. Av universitetskanslerns utredning om tandhygienistutbildningen (Rapport 2015:1) framgår att den övervägande delen av de studenter och företrädare för de studentorganisationer som tillfrågats är positiva till en förlängning av utbildningen. De som har invändningar är tandsköterskor som utbildar sig till tandhygienist parallellt med sitt yrkesarbete. En förlängning skulle bland dem kunna innebära minskat intresse för vidareutbildning. De arbetsgivare, arbetsgivarorganisationer och intresseorganisationer som tillfrågats är positiva till en förlängning. En allt större befolkning där både yngre och årsrika människor har bättre munhälsa och bättre tänder än tidigare generationer innebär att både arbetsvolym och arbetsuppgifter för tandhygienister ökar. prognoser visar att behovet av tandhygienister förväntas öka . En förlängning av utbildningen innebär ökade kostnader för staten i form av ersättning till lärosätena motsvarande maximalt och för studiemedel maximalt . Det är en låg summa i förhållande till den avlastning välutbildade tandhygienister kan erbjuda tandläkarna, som därmed får mer tid för kvalificerade tandvårdsinsatser. kommer fram till slutsatsen att fördelarna med en förlängning av tandhygienistexamen från 120 till 180 högskolepoäng klart överväger nackdelarna. Tänker statsrådet och regeringen verka för att tandhygienistutbildningen förlängs och när kan detta i så fall bli verklighet?
fr · H211217 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:217 Villkorad läkemedelsanvändning för mjölkgårdar av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utveckla djurhälsoarbetet i mjölkproducerande besättningar. Uppdraget var mycket tydligt: ”Regeringen beslutar att ge i uppdrag att se över regelverket avseende veterinärers rätt att förskriva och tillhandahålla läkemedel i mjölkproducerande besättningar i syfte att förenkla och utveckla lantbruksföretagens arbete utan att konsumentsäkerheten äventyras eller miljön påverkas negativt. Vilka ändringar som avser genomföra ska redovisas för regeringen .” Det avslutades och slutredovisades med förhållandevis positiva resultat. har ingenting hänt. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att fullfölja regeringens direktiv kring villkorad läkemedelsanvändning för mjölkgårdar?
fr · H211218 · 2015-02-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:218 Enskildas inflytande över val av hjälpmedel av (FP) till Statsrådet (S) För sedan gav regeringen ett antal uppdrag till inom hjälpmedelsområdet. De handlar bland annat om att på olika områden utveckla kunskapsstöd till sjukvårdshuvudmän och förskrivare på hjälpmedelsområdet, samt att utveckla statistik och på andra sätt samla in kunskap om regelverk, förskrivning och kostnadsutveckling. Detta är angelägna uppdrag. Skillnaden mellan olika landsting förefaller vara stor, och Kommuner och Landstings arbete med rekommendationer har inte fått tillräckligt genomslag. Men lägger nuvarande regeringen nu en död hand över arbetet med att låta människor med funktionsnedsättning själva välja sina hjälpmedel. I vackra men till intet förpliktigande fraser talas om värdet av valfrihet, inflytande och delaktighet, men i de konkreta uppdragen avbryts alla pågående insatser för ökad valfrihet. När inte längre får ta fram en vägledning för landstingen hur de kan arbeta med fritt val av hjälpmedel, blir det naturligtvis svårare för landstingen att skapa väl fungerande modeller. Detta försämrar den enskildes möjligheter till inflytande och delaktighet. De som blir lidande är de som behöver hjälpmedel, som åter omyndigförklaras. Därför vill jag fråga statsrådet: sakliga överväganden ligger bakom beslutet att avbryta arbetet med fritt val av hjälpmedel?
fr · H211219 · 2015-02-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:219 Socialförsäkringsfrågorna i årets budget av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Regleringsbrev är benämningen på de regeringsbeslut som utfärdas för att styra varje myndighets verksamhet. gäller för ett visst budgetår och innehåller regeringens mål- och resultatkrav på myndigheterna och deras finansiella förutsättningar, bland annat hur stora anslag myndigheterna får använda. lämnade regeringen budgetpropositionen till . Budgetpropositionen innehöll regeringens förslag till statens budget samt de övriga förslag och bedömningar som följer av riksdagsordningen och budgetlagen. sa ja till allianspartiernas förslag om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, utgiftsramarna och beräkningen av statens inkomster . Därmed sa nej till regeringens förslag i budgetpropositionen. Då ställde sig bakom Alliansens förslag vad gäller rambeslutet samt riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ankommer det på regeringen att verkställa denna politik. Detta gäller även regeringens styrning av myndigheters verksamhet. Min fråga till socialförsäkringsminister är därför: Kan socialförsäkringsministern konkret redogöra för vilka delar i regleringsbrev som är en konsekvens av att regeringens budgetförslag föll och Alliansens budget antogs?