ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H31230 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr U2015/04588/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:30 av (M) tekniska högskolas framtid har frågat mig hur jag ser på tekniska högskolas framtid. Är det utbyggnad eller neddragningar kan förvänta sig. var under den tidigare regeringen föremål för en tillfällig utbyggnad av utbildningsplatser och dessa dras nu tillbaka 2016. Vidare gjorde den tidigare regeringen en omfördelning av anslag mellan lärosäten för att utöka antalet utbildningsplatser på vissa utbildningar som leder till yrkesexamen. Denna omfördelning sträcker sig över flera budgetår och innebär en minskning av tekniska högskolas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2016. Den här regeringen menar dock att det är viktigt att utbyggnaden av universitet och högskolor sker med ett långsiktigt perspektiv. Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten att antalet permanenta utbildningsplatser vid universitet och högskolor ska öka betydligt jämfört med den budget som beslutade . Utökningen av antalet utbildningsplatser föreslås i budgetpropositionen fortsätta i enlighet med vad som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen . Med regeringens förslag uppgår utbyggnaden till motsvarande 5 000 nya utbildningsplatser och den trappas sedan upp till motsvarande 14 600 utbildningsplatser . För innebär regeringens förslag till utbyggnad att högskolan tillförs ytterligare resurser. De tillförda resurserna ökade från ca till ca i och med beslut om vårändringsbudget . Utifrån budgetpropositionen beräknas högskolans resurser öka med 2019 jämfört med den miljon som beräknades i den budget som beslutade . Regeringen föreslår i budgetpropositionen också en ökning av högskolans anslag för forskning och utbildning på forskarnivå med ca . Utöver dessa resurstillskott för regeringen en kontinuerlig dialog med regioner och kommuner om såväl kompetensförsörjning som utbildningsbehov. Detta gäller naturligtvis även . Alla lärosäten är för regeringen av nationellt intresse – oavsett om de är universitet eller högskolor, nya eller gamla.
frs · H31231 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr U2015/04589/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:31 av (M) Försämrade drivkrafter för högre utbildning har frågat mig hur jag ser på försämrade ekonomiska drivkrafter för högre utbildning, och om jag ser några problem som utbildningsystemet kommer att vara tvunget att möta för att kompensera detta. Regeringens mål är att ska vara ledande kunskaps- och forskningsnation. För att nå dit föreslår regeringen olika åtgärder för att säkerställa att utvecklas som kunskapssamhälle. Högskoleutbildning skapar en välutbildad arbetskraft vilket ger förutsättningar för forskning och ökad kunskap. Utbildning och forskning ger en möjlighet för att möta framtidens stora samhällsutmaningar och är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft. har det blivit svårare att komma in på högskoleutbildningar och har utbyggnaden av högskolan stannat av. Det trots att antalet sökande till högskolan varit mycket högt. Högskoleutbildning bidrar till bildning och enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. På så sätt bidrar den till att individer kan klara omställning i arbetslivet och verkar för ett livslångt lärande. För att ge fler möjlighet att studera i högskolan genomför regeringen nu en omfattande utbyggnad som 2019 beräknas ha ökat antalet helårsstudenter med 14 600. I utbyggnaden ingår även riktade satsningar för fler utbildningsplatser mot yrken där det råder brist på utbildad personal. Regeringen föreslår också i budetpropositionen en stor satsning på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning. Genom denna satsning får nyanlända större möjligheter att utnyttja sin kompentens och samhället stärks av att denna kompetens tas tillvara. Regeringens satsningar på högskoleutbildning gör det möjligt för fler studenter att utbilda sig i högskolan. En utbyggd högskola ger fler individer möjlighet till vidareutbildning och ett livslångt lärande. Med riktade satsningar på bristyrken kan tillgången på arbetskraft stärkas inom för vår välfärd centrala sektorer som hälso- och sjukvården och skolan. Vi vet också att högskoleutbildade haft lägre arbetslöshet än lågutbildade oavsett konjunkturläge. Regeringens investeringar i högre utbildning är investeringar både för individ och för samhälle.
frs · H31234 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr U2015/04594/S Svar på fråga 2015/16:34 av (M) Skolgång för barn till EU-migranter har frågat mig hur stor andel av EU-migranternas barn som får utbildning, hur det ser ut i olika kommuner och vilka åtgärder som jag anser bör vidtas för att hantera situationen. Som bekant arbetar regeringen aktivt med frågan om utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Grundregeln är att medborgare i ett EU-land har rätt att vistas i ett annat EU-land . Eftersom det inte krävs tillstånd att vistas här, finns det heller inga uppgifter som anger hur många EU-medborgare som vistas i landet. Enligt skollagen (2010:800) har den som anses bosatt i landet rätt till utbildning. Barn som tillfälligt vistas här med stöd av tremånadersregeln har däremot inte rätt till utbildning. Av 4 kap. 2 § skolförordningen (2011:185) och 12 kap. 11–13 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att en huvudman på frivillig väg får erbjuda utbildning. För barn som varaktigt vistas i ger dock skollagen rätt till skolgång om de vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Det är viktigt att alla EU:s medlemsländer säkerställer att alla barn har både rätt och möjlighet till skola där man bor. Diskriminering får inte accepteras. För de barn som har följt med till får kommunen bedöma om skolgång ska erbjudas. Från regeringens sida arbetar vi långsiktigt för att en god skolgång för alla barn ska vara verklighet i hela EU. Om det finns realistiska förutsättningar för det är skolgång i hemlandet generellt att föredra. Regeringen har bland annat slutit ett avtal med som rör barn-, jämställdhet- och välfärdsfrågor och planerar att göra detsamma med . Barns skolgång är också prioriterat i EU:s arbete med romsk inkludering. Regeringen har gett en nationell samordnare i uppdrag att stödja bl.a. landets kommuner i arbetet med utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Samordnarens uppdrag ska slutredovisas .
frs · H3124 · 2015-09-23 00:00:00 — Dnr Ku2015/02240/KL Svar på fråga 2015/16:4 av (M) Regeringens finansiering av fri entré har frågat mig på vilket beräkningsunderlag min budget på för att införa fri entré bygger. Reformen innebär att ska fri entré gälla vid följande av statens museer: , , Flygvapenmuseum i , , , Kungl. myntkabinettet, Livrustkammaren, i , , i och , , , , , Statens centrum för arkitektur och design, i och . Beräkningsunderlaget avseende de ovan nämnda museerna bygger på redovisade entréintäkter och kompletterande information som lämnats av museimyndigheternas ledningar i samtal med .
frs · H3125 · 2015-09-23 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:5 av (FP) Svensk angränsande zon har frågat mig om jag fortfarande avser att verka för att en proposition angående inrättande av en svensk angränsande zon läggs fram för så skyndsamt som lagstiftningsprocessens olika steg medger. Lagstiftningsprocessen pågår och mitt svar till är detsamma som : proposition till kommer att lämnas så skyndsamt som lagstiftningsprocessens olika steg medger. betänkande, Gränser i havet (SOU 2015:10) har varit ute på remiss till . Något enstaka remissvar saknas fortfarande. Den planerade propositionen avses – utöver förslag om inrättande av en svensk angränsande zon – även omfatta betänkandets förslag till ny lagstiftning om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Det är ett omfattande material som bereds i . Regeringen kan ännu inte bedöma om någon proposition kommer att hinna läggas fram för att behandlas under innevarande riksdagsår. Därför fanns inte någon proposition i ämnet med i den förteckning över planerade pro-positioner och skrivelser som lämnades till .
frs · H3126 · 2015-09-24 00:00:00 — Dnr Ju2015/06892 Svar på fråga 2015/16:6 av (SD) Halvering av asylsökandes ersättning har frågat mig om jag är villig att genomföra en liknande kampanj som den i i syfte att minska flyktingtrycket på , att förändra den svenska invandringspolitiken i grunden och därigenom frigöra resurser som kan satsas såväl i flyktingarnas närområden som i den svenska välfärden. Regeringen avser inte att genomföra kampanjer i syfte att skicka signaler att flyktingar inte är välkomna till . Regeringen verkar för att ska fortsätta vara ett öppet och tolerant land. Att söka asyl är en absolut rättighet och ska även i fortsättningen ta emot människor som flyr från förtryck, krig eller förföljelse. Det stora antalet människor som är på flykt befinner sig i närområdet, ofta i fattiga grannländer. En mindre del av de skyddsbehövande söker sig till EU och . respekterar asylrätten genom att pröva asylansökningar från dem som tagit sig till och ge skydd åt dem som behöver det. Fler EU-medlemsstater behöver också göra mer för att uppnå en jämnare föredelning av asylsökande inom EU och därmed ge fler flyktingar skydd. Det är viktigt att ta ett samlat europeiskt ansvar och att EU:s medlemsstater agerar solidariskt och hjälper varandra när asylsystemen är under stort tryck. Det finns inget motsatsförhållande mellan att bistå länder i närområden av oroshärdar med att hantera människor på flykt och att stå upp för asylrätten i . samlade humanitära bistånd uppgick till . Det gjorde till den femte största bilaterala givaren i världen. Genom till exempel kärnstöd till (), landstöd via Sida och stöd till Internationella migrantorganisationen (IOM) bidrar till betydande insatser för att rädda liv och hjälpa människor i nöd i flyktingars närområden. Det är regeringens övertygelse att genom investeringar i jobb, skolgång och samhällsgemenskap kan invandringen till bidra positivt till utvecklingen i vårt land. Eftersom befolkningen i åldras, behövs det också många fler i arbetande ålder för att trygga välfärden under de närmaste decennierna. Det som är en ansträngning kommer vara en tillgång för .
frs · H3127 · 2015-09-23 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:7 av (SD) agerande gentemot kurder har frågat mig om regeringen avser att offentligt fördöma agerande mot kurder och vad jag avser att göra för att skydda kurder i . Jag känner djup oro över det upptrappade våldet i och kring . Beträffande den oroväckande våldsutvecklingen mellan regeringen och PKK så uppmanar med kraft parterna att återgå till fredssamtal. Fredsprocessen med kurderna är av avgörande politisk betydelse för fortsatta demokratisering och av stor vikt för framsteg i EU-närmande. En återgång till fredsprocessen skulle även bidra till stabilitet över landets gränser, inte minst i och . Det skulle också bidra till en intensifierad bekämpning av ISIL och det fruktansvärda hot det utgör mot kurder och andra utsatta grupper fördömer attackerna mot politiska partier och media. står bakom EU:s budskap om att den turkiska övergångsregeringen och alla politiska ledare tillsammans behöver agera för att värna rättsstaten och yttrandefriheten samt trygga säkerheten i landet. Jag tog emot HDP-ledaren i och jag för löpande samtal med företrädare för den turkiska regeringen och oppositionen, inklusive HDP-ledaren, om situationen i landet och regionen. ser fram emot att samarbeta även med kommande turkisk regering kring våra många gemensamma utmaningar. Nyvalet i är annonserat till . är inbjudna av att återigen sända valövervakningsmission och kommer att bidra med valobservatörer till denna.
frs · H3128 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr Ju2015/06922/ Svar på fråga 2015/16:8 av (M) Åtgärder för att stoppa rattonykterheten har frågat mig vad jag tänker göra åt den ohållbara situationen med rattonykterheten på våra vägar. Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av arbete. Målet är först och främst att bidra till en minskning av antalet döda och skadade i trafiken samt att skapa trygghet för trafikanten. Därutöver ska även upptäcka och förhindra annan brottslighet i trafikmiljön. Nykterhet kontrolleras vid varje förar- och fordonskontroll och är en uppgift som utförs av samtliga poliser i yttre tjänst. I varje polisregion finns även såväl polismän som särskilt utbildade bilinspektörer som är specialiserade på kontroll av yrkestrafiken. Möjligheten till effektiv kontrollverksamhet har tidigare begränsats av att befogenheter, ansvar och prioriteringar varit underställda beslut i varje polismyndighet. , då den nya inledde sin verksamhet, finns den begränsningen. har möjlighet att fatta de beslut som krävs för att skapa en likriktad kontrollverksamhet, tydligare prioriteringar av arbetsuppgifter och en effektiv resursfördelning över hela landet. I syfte att få ett mer effektivt utnyttjande av samhällets resurser för trafiksäkerhet utförs nykterhetskontroller på förare av motorfordon i hamnar också av och . finns automatiska nykterhetskontroller, s.k. alkobommar, i frihamn. Regeringen har även uppdragit åt att analysera förutsättningarna för ett införande av alkobommar i vissa hamnar. I uppdraget ingår att analysera och lämna förslag på vilka hamnar som kan vara aktuella samt en tidsplan för införandet. Uppdraget ska redovisas . Avslutningsvis är det värt att påpeka att en ökad trygghet på våra vägar inte enbart är en polisiär fråga utan kräver förebyggande insatser från hela samhället.
fr · H211770 · 2015-10-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:770 Region av (M) till Statsrådet (S) är en region - låt det vara så. När bildandet av Region en gång var aktuellt fanns en bred politisk uppslutning. är en av landets mest växande och mest välmående regioner. I är förvärvsfrekvensen (2013). Kommunikationen i länet är god - kan bli bättre. Men arbetspendlingen fungerar och är stor, potential finns att bygga ut järnvägen i en östlig riktning, inåt landet. Det finns möjligheter och potential i för att bli ännu bättre. I finns det en lång tradition av samarbete inom och över länsgränsen. Viktigt i sammanhanget är att påminna om att existensen av länsgränser inte i sig betyder ett hinder för samarbete mellan kommuner, myndigheter, regioner och organisationer. I finns en god tradition inom många olika områden av samarbete över länsgränsen, nationsgränsen. Folkhälsan i fungerar och sjukvården är bäst i landet. De halländska patienterna är mest nöjda med den vård de får och de lever också längst. Region har en god ekonomi och finansieringen av invånarnas hälso- och sjukvård sker genom ett skatteuttag som är bland de lägsta i landet. När regeringen tillträtt var regeringen och statsrådet snabba med att meddela att de avsåg att se över framtida regionala indelning med målet att lägga fram skarpa förslag till förändringar . Detta trots det lokala folkliga och politiska stöd som funnits för många av den senaste tidens regionbildningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att Region bör finnas kvar som det är ?
fr · H311100 · 2015-10-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:100 Regeringens stöd för att traineejobb och extratjänster ger fler jobb av (M) till Finansminister (S) Finansministern har återkommande lyft fram ”traineejobben” och ”extratjänster” som några av regeringens viktigaste åtgärder för att öka sysselsättningen. har finansministern erkänt att arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte skapar nya jobb utan syftar till att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Forskningsläget pekar dock tydligt på att liknande tillfälliga jobb i offentlig sektor ofta har direkt negativa sysselsättningseffekter på (till exempel Kluve, 2010). Huvudförklaringen är att dessa jobb sällan innebär riktiga arbetsuppgifter och att deltagarnas humankapital försvagas i stället för att stärkas som de deltar i samma program. Därtill finns en påtaglig inlåsningseffekt, alltså att deltagarna i mindre utsträckning får reguljära jobb de deltar i programmen. Mot denna bakgrund är det rimligt att finansministern och regeringen har synnerligen starka skäl för att ändå göra satsningar på tillfälliga jobb i offentlig sektor. Frågan är: Vilka är dessa skäl?
fr · H311101 · 2015-10-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:101 Höjningen av bensinskatten i ett jämställdhetsperspektiv av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har för avsikt att höja bensinskatten . Den grupp som kommer att påverkas mest av höjd bensinskatt är de som inte har tillgång till något annat transportmedel än bil, alltså de som bor där kollektivtrafiken inte når fram. Det är en verklighet som slår regionalt över hela landet, från i söder till allra högst upp i norr. I synnerhet kommer den att slå mot dem med låga inkomster och mot vardagspendling. De är helt beroende av bilen för sina jobb, sina liv och sin tillvaro. Kvinnor kommer i detta sammanhang att tillhöra den grupp som påverkas, inte minst då de har sina arbeten inom offentlig sektor – detta då arbetstiderna långt ifrån alltid sammanfaller med tider för kollektivtrafik och livspusslet med hämtning och lämning av barn på förskolor. I samband med att regeringens budget presenterades väcktes frågan om hur många människor i som får en sänkt disponibelinkomst som effekt av regeringens förslag. I diskussionen lyftes då fram att sex av tio människor får mindre pengar i plånboken och att det i verkligheten kan vara åtta av tio hushåll som får mindre pengar i plånboken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder eller initiativ tänker statsrådet och den jämställda regeringen vidta för att mildra den negativa effekten som förslagen i regeringens budgetproposition får på kvinnors disponibla inkomster?
fr · H311102 · 2015-10-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:102 Gymnasieelevers undervisningstid av (M) till Statsrådet (S) har i en rapport (2015:422) som presenterades intervjuat skolledare och lärare på gymnasiet om huruvida deras elever verkligen får den undervisningstid de har rätt till. I rapporten hävdar nio av tio huvudmän och rektorer att eleverna får den undervisningstid som skollagen föreskriver, men då lärarna på skolorna intervjuas framträder en annan bild. Enligt lärarna redovisas inte inställda lektioner och var tionde lärare menar att inställda lektioner inte heller kompenseras i efterhand. För att eleverna ska lyckas i sina studier och kunna uppnå goda studieresultat är det rimligt att de får den undervisningstid de enligt lag har rätt till. Rapportens resultat är därför oroande. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av rapporten och för att säkerställa att gymnasieelever får sin lagstadgade undervisningstid tillgodosedd?
fr · H311103 · 2015-10-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:103 Försvarsmaktens synlighet för framgångsrik rekrytering av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten centralt har beslutat att stänga sitt i . Informationskontoret i har varit en del i en försöksverksamhet som Försvarsmakten har bedrivit , men som man nu beslutat att avveckla. Försvarsmakten motiverar detta med att kostnaderna inte står i proportion till rekryteringseffekten. Verksamheten vid kontoret kommer att ersättas av ökad synlighet på mässor och evenemang och med besök på gymnasieskolor. Rekryteringschefen på informationskontoret i uttrycker i en kommentar till beslutet förvåning över att försöksverksamheten inte fick fortsätta. Han pekar bland annat på behovet av att nå ut brett för att kunna rekrytera rätt kompetens. Den demografiska utvecklingen i utgör en stor utmaning för alla svenska arbetsgivare, inklusive Försvarsmakten, som konkurrerar om samma arbetskraft. Försvaret har ett stort behov av synlighet och innovativa, och gärna mobila, sätt att nå hela den del av befolkningen som skulle kunna tänka sig att kunna ta en anställning i Försvarsmakten. Detta gäller särskilt för dem som bor på landsbygden och för dem som bor på orter där man inte har en naturlig koppling till försvaret genom till exempel ett regemente eller en hemvärnsgrupp. Ur det perspektivet är det oroväckande att man avvecklar försöken med . I ljuset av detta skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsminister : Hur avser försvarsministern att agera för att säkerställa att det fortsatt ska finnas goda rekryteringsmöjligheter för Försvarsmakten?
fr · H311104 · 2015-10-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:104 Kärnkraft och elintensiv industri av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Kärnkraft är en del av basen i svensk elproduktion och står för cirka hälften av den el vi använder . Just nu är elpriset förvisso lågt, men industri är elintensiv och därför känslig för förändringar. En snabbavveckling av kärnkraftsreaktorer kommer därför med största sannolikhet att leda till ökade elpriser. har räknat ut, baserat på SCB:s siffror , att varje gång elpriset går upp med höjs den svenska industrins kostnader med . Industrin som är motorn för tillväxt kommer definitivt att få konkurrensproblem den dagen elpriset vänder upp igen. Det låga elpriset i kombination med regeringens höjning av effektskatten innebär lönsamhetsmässiga problem och har vi kunnat läsa oroande nyheter om att fyra av tio reaktorer planeras att läggas ned. Med hänvisning till ovanstående har jag följande fråga till närings- och innovationsminister . Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att elintensiva basindustri fortsatt ska kunna vara konkurrenskraftig?
fr · H311105 · 2015-10-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:105 Regeringens arbete mot förtryck av unga kvinnor av (S) till Statsrådet (S) TV-programmet avslöjade under gårdagen med hjälp av skådespelare och dold kamera hur övergrepp begås på unga kvinnor och flickor på svenska vårdcentraler. Det är djupt oetiskt och kränkande att behandla unga kvinnor på detta sätt. En gynekologisk undersökning är jobbig för de allra flesta kvinnor, att tvinga någon är att jämföra med våldtäkt eller till och med tortyr. Att dessutom tvingas bevisa något som enligt modern läkarvetenskap inte går att bevisa gör det hela än mer absurt. Ofrivilliga oskuldsundersökningar kan aldrig accepteras och är en del av de patriarkala strukturer som finns i vårt samhälle. har varit ett internationellt föredöme när det kommer till arbetet med jämställdhet. Enligt Human Rights Watch bryter här mot flera internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att tillse att förtyck av unga kvinnor upphör och hur arbetar regeringen förebyggande mot patriarkala strukturer i ?
fr · H311106 · 2015-10-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:106 Kvinnors företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I en krönika skriver organisationen chefsekonom, , om oroväckande tendenser då det gäller kvinnors företagande (). Han hänvisar bland annat till en rapport från Global Entrepreneurship Monitor (GEM) enligt vilken svenska kvinnors företagande rasar alltsedan 2013. Särskilt är det företagandet inom branscher som vård och omsorg samt hushållsnära tjänster som tappat. En snabb analys ger vid handen att detta också är de branscher där regeringen har aviserat vinstbegränsningar och försämrade villkor. Rapporten är oroande och borde vara särskilt bekymmersam för en regering som kallar sig feministisk. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister . Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att motverka den negativa trenden då det gäller kvinnors företagande?