ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311429 · 2015-12-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:429 anmälningar från kommunerna av (M) till Statsrådet (S) har det kommit in lex Sarah-anmälningar till (Inspektionen för vård och omsorg) från flera kommuner som varnar för att de inte kan hantera situationen kring alla ensamkommande flyktingbarn. Kommunerna menar att de inte klarar av att hantera det stora antalet. Vidare menar man att söktrycket gör att kommuner i vissa fall måste bryta mot lagen för att kunna hjälpa barnen när man till exempel inte hinner utreda barnens behov. Dessutom är arbetsbelastningen på alla socialkontor och deras medarbetare mycket ansträngd. gav beskedet att man släpper kraven på att alla ska ha egna rum på HVB-hem för ensamkommande. En insats man tvingats ta till för att klara av den akuta situationen. menar att det kan bli ca 30 000 ensamkommande barn som söker asyl i . Och än så länge ser vi inga tendenser till någon betydande minskning. Mot bakgrund av att allt fler kommuner nu väljer att lex Sarah-anmäla sig själva gör vi uppenbart inte tillräckligt. Fler åtgärder måste till. Inte minst måste de insatser som ingår i överenskommelsen mellan regeringen och Alliansen där en översyn ska göras av möjligheterna att fler flyktingbarn ska flyttas till eller placeras på stödboende i stället för som där så gott som alla placeras i HVB-hem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta avseende den akuta situationen i kommunerna, när det gäller de ensamkommande flyktingbarnen, så att kommunerna kan utföra sitt arbete på ett rättssäkert sätt utan att behöva bryta mot lagen?
fr · H311430 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:430 Finansiering av bidrag till klimatanpassning av (M) till Statsminister (S) Svenskt bistånd har levt i ovisshet i väntan på regeringens samlade svar på vilken storlek avräkningarna från biståndsramen ska vara. Nyss kom svaret att av biståndet ska bekosta flyktingmottagningen . Exakt hur och vad detta leder till kommer regeringen enligt uppgift att redovisa i vårändringsbudgeten. uppfattning är att detta kan försämra effektiviteten i biståndet och både göra det svårare att granska regeringens budget och påverka politikens inriktning. Under klimatmötet COP 21 i tillkännagav statsminister att avser att öka bidrag till klimatanpassning med ytterligare . Men det är än så länge oklart om de 250 miljonerna är ett tillskott till budgeten, som i realiteten omfördelar till flyktingmottagning i , eller om dessa ska tas från annan biståndsverksamhet i detta trängda ekonomiska läge. Det är inte heller klart om dessa är additionella eller ska räknas ingå i biståndsramen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister hur dessa 250 utfästa miljoner ska finansieras och om det sker inom eller utom biståndsramen.
fr · H311431 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:431 Gårdsförsäljning av (M) till Statsrådet (S) stängde regeringen dörren för den diskussion som pågått , nämligen den som handlar om möjlighet till gårdsförsäljning av vissa alkoholhaltiga drycker. Den som besöker en gårdsbutik får köpa lokalproducerade livsmedel som till exempel kött, ost och marmelad men inte öl och vin. I övriga är gårdsförsäljning en naturlig och självklar del i turismen, landsbygdens näringsliv och en levande lokal arbetsmarknad. I länder utan försäljningsmonopol kan producenterna dessutom sälja direkt till sin hemmamarknad, utan distribution eller fördyrande mellanled. Sådan försäljning är gynnsam för både producent och kund, därtill är det mer miljövänligt. Argumenten som förts fram av regeringen är att gårdsförsäljning inte är förenligt med Systembolagets ensamrätt enligt . har gett besked om att gårdsförsäljning av alkohol visst är förenligt med ett alkoholmonopol och att det inte finns några EU-rättsliga hinder som omöjliggör att sådan försäljning införs. Ett exempel är som haft både gårdsförsäljning och alkoholmonopol utan att EU satt stopp för detta. är det enda land inom EU som inte tillåter till exempel en vinbonde att sälja sina varor på gården. Alliansregeringen tillsatte en utredning med uppdrag att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Flera remissinstanser ställde sig då positiva till betänkandet om gårdsförsäljning (SOU 2010:98), bland annat , , , hotell- och restaurangföretagare och . har understrukit att gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin är juridiskt förenligt med Systembolagets försäljningsmonopol. Det andra argumentet som lyfts fram är folkhälsoaspekten. Inte heller det argumentet är särskilt övertygande. Den produktion som sker på gårdarna är ofta av mindre mängd och säljs småskaligt. Gårdsproducerat öl eller vin är en relativt dyr och exklusiv produkt och skulle troligtvis ha en liten betydelse och inverkan på hur mycket alkohol som säljs i . Därtill är det knappast så att den som lider av alkoholproblem tar sig till en avlägsen gård för att köpa alkohol. För de lokala mindre producenterna är det inte helt lätt att klara sig på marknaden . Systembolaget ställer nämligen stora krav på kvantitet hos leverantörerna, vilket långt ifrån alla mindre bryggerier klarar av att producera. De som inte klarar av att komma in i Systembolagets sortiment måste antingen avvecklas eller omstrukturera sig. Detta är något som främst missgynnar de små bryggerierna. Det finns många anledningar till varför vi bör tillåta gårdsförsäljning. Vill vi främja en levande landsbygd, uppmuntra det lokala näringslivet, skapa fler arbetstillfällen, bidra till en bättre miljö och värna om en ökad turism är valet givet. Med anledning av ovanstående och mot bakgrund av att vi behöver fler insatser för jobben, företagandet, turismen, levande landsbygd och miljön, där gårdsförsäljning kan vara ett bra bidrag, vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är dags att tillåta gårdsförsäljning?
fr · H311432 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:432 Fördelning av kvalitetsmedlen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har beslutat att alliansregeringens tidigare reform ”att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat” inte längre ska gälla. I och med att alliansregeringens budget vann gillande fördelades på detta sätt. I budgetpropositionen , utgiftsområde 16, står nu att läsa: ”De som har fördelats genom den kvalitetsbaserade resurstilldelningen bör i stället användas för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning . Dessa medel kommer att fördelas i regleringsbreven .” På vilka grunder detta ska ske framgår dock inte. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet för högre utbildning och forskning : På vilka grunder kommer statsrådet att fördela medel för kvalitetshöjande insatser, och kan statsrådet försäkra att dessa medel inte utgörs av de som regeringen avsätter för att höja ersättningsbelopp inom Humsamområdet?
fr · H311433 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:433 Färre internationella forskare av (M) till Statsrådet (S) har höga ambitioner med sin politik för högre utbildning och forskning. Det är bra. I en global värld med internationell konkurrens måste vi se till att behålla vår konkurrenskraft genom att vara attraktiva och också kunna rekrytera framstående internationella forskare. I den av beslutade forskningspolitiken, som ska gälla fram , har haft ett särskilt anslag för internationella rekryteringar. I nästkommande års budget skär regeringen emellertid ned på detta anslag utan att anföra något skäl för det. Det är anmärkningsvärt och går emot tidigare beslut. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet för högre utbildning och forskning : Varför avviker statsrådet från den av beslutade forskningspolitiken och varför minskas anslaget för internationella rekryteringar?
fr · H311434 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:434 Etableringspaketet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ställde jag en fråga till statsministern om det olämpliga i att inte utse en integrationsminister. Frågan lämnades då över till statsrådet som gav följande svar: ”I regeringsdeklarationen framförde statsministern att idén med en integrationspolitik som är skild från jobb-, utbildnings- och välfärdspolitik är föråldrad. Integrationen är en angelägenhet inom varje politikområde och inom varje enskilt statsråds ansvarsområde. Av det skälet behövs det ingen särskild integrationsminister. Att ha ett arbete är en viktig faktor för integrationen och delaktigheten i vårt samhälle. Det är därför naturligt att jag som arbetsmarknadsminister har ett samordnande ansvar för att integrationsfrågorna finns på agendan för hela regeringen, men särskilt när det gäller arbetsmarknads-, utbildnings- och välfärdspolitiken. Regeringens migrationspolitik har givetvis också betydelse i detta sammanhang. Vad vi behöver är en ny politik som sätter nyanländas etablering på arbetsmarknaden i centrum och som samlar resurser för snabbare jobbetablering. Fokus för regeringen är att skapa fler jobb, minska klyftorna och öka sammanhållningen i vårt land. Regeringen arbetar nu bland annat med att ta fram förslag i ett etableringspaket för att både nyanlända och utrikes födda i landet snabbare och bättre ska få fotfäste på arbetsmarknaden och i vårt samhälle. Det har också inrättats en statssekreterarledd arbetsgrupp där frågor om mottagande av asylsökande och etablering av nyanlända samordnas och bereds mellan berörda departement. Förslag i dessa avseenden kommer regeringen att återkomma om.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Sedan jag ställde frågan om varför vi inte har en integrationsminister undrar jag hur arbetet med det utlovade etableringspaketet har gått och när ministern avser att återkomma med de enligt ovanstående citat utlovade förslagen.
fr · H311435 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:435 Utsläppskrav på fordon av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt uppgifter i medierna har det framkommit att position i förhandlingarna om bilars utsläppskrav inte bara var att höja konformitetsfaktorn och tillåta mer utsläpp, utan även att skjuta ikraftträdandet framåt i tiden. Detta är mycket allvarligt av miljö- och luftkvalitetsskäl. Det är också allvarligt med tanke på de att det uttalandet som klimat- och miljöminister framförde i interpellationsdebatten till undertecknad med anledning av frågan går emot det som framkommit. I protokoll kan läsas: ”Vi var inte i för att besluta om att det här skulle skjutas framåt år .” Är det införandet eller beslutet som sådant som ministern syftar på? Den svenska instruktionen tyder ju på att regeringen gärna hade skjutit ikraftträdandet framåt i tiden. I en intervju citeras också statsrådet på följande sätt: – Jag är angelägen om att det här genomförs så snabbt som möjligt. Det har varit den svenska inställningen . Därför stödde vi det förslag som lättare – och därmed snabbare – kan genomföras av industrin. Det andra alternativet skulle ta att genomföra, säger hon. I en annan intervju beskriver statsrådet att det var en expertbedömning som låg till grund för den svenska positionen. Kommissionens bedömning och andra länders bedömningar visar dock på helt andra möjligheter med både skarpare krav och snabbare ikraftträdande. Detta rimmar väldigt illa med den position som framkommit och det vore därför önskvärt om ministern ville förklara sina uttalanden. Frågan kommer också upp i rådet för godkännande, och det finns uppgifter om att andra medlemsländer vill skärpa beslutet. Om statsrådet menar allvar med uttalandena om ett så snabbt och skarpt beslut som möjligt finns här en chans att förbättra det beslut som den tekniska kommittén tog. Min fråga till klimat- och miljöminister är med anledning av detta: Kan ministern förklara hur uttalandena i interpellationsdebatten och intervjun stämmer överens med den position som ministern lämnat till regeringens förhandlare och är ministern beredd att agera för skarpare krav under rådets sejour i frågan ?
fr · H311436 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:436 En ambitiös klimatpolitik av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) För att minska de globala utsläppen krävs det internationellt samarbete. var pådrivande i arbetet för att minska människans påverkan på klimatet, där EU spelar en viktig roll. Jag har förutsatt att nuvarande regering har fortsatt det ambitiösa klimatarbetet som vi påbörjade. Efter att skandalen om avgasfusk i bilar framkommit har arbetet med kontroller av testprocedurerna för bilars avgaskrav påskyndats. har varit pådrivande för att säkerställa att testmetoderna mäter verkliga utsläpp vid körning. Men det har framkommit att regeringen under förhandlingar i har drivit en mindre ambitiös linje vad gäller krav på avgasutsläpp än vad expertgruppen har rekommenderat, en expertgrupp som dessutom har fått kritik för att inte vara tillräckligt ambitiös. Inte nog med detta, har också drivit att de nya hårdare kraven ska införas senare än vad hade föreslagit. Jag kan inte se hur detta skulle vara ambitiös klimatpolitik, och det är definitivt inte vägen framåt för att nå vårt nationella mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Mina fråga till klimat- och miljöminister är därför: Vilken klimatpolitisk agenda driver egentligen i , och hur ska vi nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 när regeringen agerar på detta sätt?
fr · H311437 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:437 Transparens vid fördelning av extra medel till kommunerna av (M) till Statsrådet (S) I svaret på min skriftliga fråga om ökad transparens i fördelningen av extra medel till kommunerna står det att regeringen tagit fram en modell för fördelning av medlen till kommunsektorn och att denna modell har förankrats hos bland andra allianspartierna. Det förklarar dock inte varför man inte redovisar beräkningsunderlaget, och genom att klassa det som arbetsmaterial blir det omöjligt för någon utanför att få tillgång till det. Med anledning av det som har anförts undrar jag varför beräkningsunderlaget till fördelningen av extra medel till kommunerna inte redovisas.
fr · H311438 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:438 Genomsnittlig årsinkomst för RUT-köpare av (M) till Finansminister (S) I debatten använder finansministern siffran som den genomsnittliga inkomsten hos RUT-köparen. anges i budgetpropositionen 2015 att de skattskyldiga uppskattas ha en genomsnittlig årsinkomst på ca . Med anledning av det som har anförts ovan undrar jag vilken genomsnittlig årsinkomst RUT-köparen har: eller .
fr · H311439 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:439 av (M) till Statsrådet (S) Under en och meddelades två beslut som berör rovdjurspolitiken i hela . Först kom länsstyrelserna i det mellersta förvaltningsområdets beslut om licensjakt vilket var glädjande. Sedan meddelade den så kallade samarbetsregeringen bestående av Socialdemokraterna och att de kommit överens om att återgå till ett system där jakten på varg återigen ska kunna överklagas av vem som helst till förvaltningsdomstol. Detta inkluderar inte bara dem det berör i närområdet utan även organisationer som ofta är medlemsbaserade utanför rovdjursområden. Därmed är risken nu överhängande att licensjakten av varg 2016 kommer att fördröjas på ett sådant sätt att kan gå i stå. Jaktperioden är relativt kort och överklagandeprocessen ofta lång och utdragen, något vi vet av erfarenhet. I finns sex vargrevir, och antalet individer ökar stadigt. Det är procentuellt många fler än vad som finns i de flesta län och positionerar mitt hemlän i Sverigetoppen avseende vargtäthet. Med en utebliven jakt vet vi att en ökning av antalet vargar kommer att ske mycket snabbt , och skador på både tamdjur och sällskapsdjur i området kommer att öka. Jag oroas därför av den uppgörelse som Socialdemokraterna och har träffat. Beskedet går dessutom rakt emot vad landsbygdsministern har sagt. Det sätter även beslut om en vargstam på 170–270 individer ur spel. Om Socialdemokraterna och landsbygdsministern vill så finns en majoritet i för vargjakt, men tydligen är det och som styr regeringen i jakt- och landsbygdsfrågorna. Detta oroar inte bara mig utan även stora delar av befolkningen. Oavsett hur stor vargstammen kan komma att bli är regeringens pingpongpolitik djupt oroande. Bristen på trovärdiga och långsiktiga beslut hindrar både förvaltning av våra vilda djur och de arbetstillfällen vi alla vill ha på landsbygden, då oron för att inte kunna hålla en hög djurvälfärd är stor. Hela acceptansen för den svenska rovdjurspolitiken som vi tillsammans kämpat för att uppnå riskerar nu att ställas på ända och skjutas i sank. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att arbeta för en genomförbar licensjakt ?
fr · H311440 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:440 Vargsituationen i av (M) till Statsrådet (S) Rovdjurspolitiken har varit en aktuell och omdebatterad fråga . Särskilt har jakten på varg varit uppe till diskussion. Alliansregeringen gjorde flera reformer på området för att få till stånd en bättre rovdjursförvaltning, vilket också innefattar skyddsjakt såväl som licensjakt. Den nuvarande regeringen har beslutat att ändra rådande politik och vrida tiden tillbaka till då allmänt överklagande till förvaltningsdomstolen gällde och därmed också ett sannolikt stopp av vargjakten. Genom att Socialdemokraterna i regeringen lägger sig platt för i denna fråga är det rimligt att tro att resultatet kommer att bli detsamma som tidigare, då liknande överklaganden försenade vargjakten kraftigt. Då den tillåtna jaktperioden på varg är mycket kort riskerar en sådan förändring att få stora direkta effekter på vargjakten och rovdjursförvaltningen. Den svenska vargstammen ökar, och landets vargar är ojämnt fördelade över landet. I finns närmare hälften av den svenska stammen, ca 180 individer. Vi är Sverigeetta i vargtäthet. Det är en situation som inte är långsiktigt hållbar och riskerar att undergräva det förtroende som byggts upp gällande rovdjurspolitiken. Om ingen jakt äger rum innebär det med de föryngringar som finns att den befintliga vargstammen snabbt kommer att öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att licensjakten 2016 ska bli av och för att den framgent inte ska försenas och förhindras genom omfattande överklaganden?
fr · H311441 · 2015-12-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:441 och en revision av namnlagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Trots att ett färdigt betänkande på regeringens bord föreslår betydande förändringar av namnlagen har fortfarande ingen proposition lagts fram. Lagen som kan ses som föråldrad kräver revideringar, och betänkandet från föreslog en rad förändringar i lagen. Den nya lagen, som var tänkt att träda i kraft , syftar genomgående till att ge medborgarna större frihet att själva få välja sina namn, som lagstiftningen blir lättare att förstå och hanteringen av namnärendena förenklas. Betänkandet innehöll en rad förändringar, som att efternamn fritt ska kunna bildas på något av föräldrarnas förnamn med tillägg av ändelserna son eller dotter. En annan förändring var att dubbla efternamn tillåts bildas och att den med dubbelt efternamn får bestämma ordningsföljden för namnen. Därtill föreslogs att blir ny namnmyndighet. Patent- och registreringsverkets befattning med personnamn upphör. Samtliga förändringar är välkomna, då den tidigare lagstiftningen inte hade förändrats nämnvärt sedan tillkomsten. Däremot skapar dagens lagstiftning fortfarande uppenbara problem för familjer med bland annat isländsk bakgrund. På får barn som regel efternamn som är patronymikon eller metronymikon. Det finns till exempel fall där barn till samma föräldrar inte får möjlighet att bära samma efternamn. Detta är givetvis olyckligt, och det är mot denna bakgrund nödvändigt att ytterligare justera den nya lagen om personnamn. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad är det som gör att lagändringen tar sådan tid, och när kan vi förvänta oss en färdig proposition?
fr · H311442 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:442 Kompensation för inkomstförluster med anledning av stängning av av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att tillfällig stängning av kan förekomma för att få bukt med den – numera uttalat – ohanterbara asylinvandringen. Ministern har uttalat att det inte finns något behov av att stänga bron, men att en stängning kan utgöra ytterligare en åtgärdsmöjlighet vid ökad risk för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten på grund av ett ökat asyltryck. Det är välkommet att regeringen visar handlingskraft i frågan, även om det är i elfte timmen. Dock blir konsekvenserna av ett så pass kraftigt handlande stora på många plan – såväl ekonomiskt som socialt. Min fråga till statsrådet är därför om det kommer att utgå någon kompensation, och i så fall hur den kommer att utgå till berörda parter. Eftersom det enbart är vägdelen av bron som berörs kommer detta troligen att sända signaler som får bilister att överväga andra färdsätt över sundet. Detta kommer i så fall att kraftigt påverka Öresundskonsortiet: Har statsrådet några planer för hur detta ska motverkas? Och hur ska övriga företag och personer som drabbas av utebliven inkomst och förseningar kompenseras?
fr · H311443 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:443 Id-kontroller på av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) Vi är glada att regeringen äntligen börjar ta problemet med den skenande massinvandringen på allvar, och välkomnar att arbetet med förslag på åtgärder tagit fart. Problemet med att inte stämma i bäcken är dock att konsekvenserna av agerandet oftast blir betydligt mer omfattande än om man stämt i ån. Så ser det tyvärr ut att bli med de lanserade id-kontrollerna på . Att kontrollera identitet är ett svårt arbete. Att avgöra huruvida personen på kortet är den som står framför en, samt äktheten hos id-handlingen, är inte alltid lätt. Detta arbete åligger myndighetspersonal i vanliga fall. är det inte svårt att förutse en situation där hot eller fysiskt våld förekommer mot den kontrollerande personalen. För de personer som regeländringen är ämnad att stoppa är det inte långsökt att tro att belöningen vida överväger riskerna och konsekvenserna av ett sådant agerande. Även här finns en stor skillnad i den utbildning myndighetspersonal får jämfört med den som berörd personal har. Min fråga till statsrådet är därför: Hur tänker sig statsrådet att personalen på berörda transportföretag ska kunna göra kontrollerna på ett säkert sätt, utan risk för den egna hälsan, och hur kan företagen förväntas kunna utföra så utförliga kontroller som krävs med så pass kort förberedelsetid som det handlar om?