ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312318 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr M2015/03872/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:318 av (M) Nya regler för miljöbilspremien har frågat mig hur jag ser på att de föreslagna reglerna för miljöbilspremie innebär lägre för dem som bor på landsbygden eller i glesbygden och inte kan köra elbil utan behöver en laddhybrid. Supermiljöbilspremien infördes av den förra regeringen som ett tillfälligt stöd under 2012-2014 för att underlätta introduktionen av laddhybrider och elbilar. Premien sattes till max per supermiljöbil. Regeringen har beslutat om att förlänga stödet , , och att förstärka anslaget med 2015 och 2016. Skälet till att ytterligare medel behöver tillföras anslaget är att försäljningen av supermiljöbilar har ökat mer än förväntat. väntas antalet supermiljöbilar öka med jämfört med året innan. En överväldigande majoritet av supermiljöbilspremien har gått till laddhybrider och bara en liten del till elbilar. Elbilarna bidrar bättre till omställningen till en fossilfri fordonsflotta och ger bättre luftkvalitet. så är de dyrare varför det är motiverat att det finns ett extra incitament i supermiljöbilspremien för att elbilarna ska bli vanligare i trafiken.
frs · H312319 · 2015-11-25 00:00:00 — N2015/07855/SB Svar på fråga 2015/16:319 av Boriana (M) Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet Boriana har frågat mig om jag avser att verka för ändrade kriterier för Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet som möjliggör krediter över normal belåningsgrad när företaget i övrigt är solvent. Det är riktigt att lagen (1980:1097) om inte omfattas av den maritima strategi som presenterades . Den strategi som regeringen presenterade utgör dock en inriktning för ett fortsatt arbete. För svenska rederier i internationell trafik är likvärdiga konkurrensvillkor av yttersta vikt. I syfte att uppnå detta har därför frågan om införande av ett svenskt tonnageskattesystem utretts. Frågan har därefter beretts inom och presenterades en lagrådsremiss. Regeringen föreslår i den att ett svenskt tonnageskattesystem införs . Vidare behöver regleringen kring cabotage och registrering av fartyg ses över i syfte att modernisera regelverket och förbättra förutsättningarna för att registrera fartyg i . Regeringen avser således att se över möjliga regelförändringar inom sjöfartsområdet och återkomma samlat kring dessa. Kriterierna för Svenska Skeppshypoteks utlåningsverksamhet kommer att ingå i detta.
frs · H312320 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr 2015/05399/SF Svar på fråga 2015/16:320 av Boriana (M) CSN-lån till körkort Boriana har frågat mig om jag tänker vidta någon åtgärd för att införa CSN-lån till körkort, i enlighet med Socialdemokraternas och statsministerns vallöfte. Jag har tidigare besvarat en liknande fråga från Boriana . Som jag har nämnt i mitt tidigare svar, är frågan om huruvida åtgärder bör vidtas för att fler unga ska ha råd att kunna ta körkort under fortsatt beredning i .
frs · H312321 · 2015-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:321 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att möjligheterna till den amerikanska upphandlingsmarknaden inte går förlorad. Regeringens, och EU:s, målsättning är att TTIP ska resultera i en öppnare amerikansk upphandlingsmarknad på både federal nivå och delstatsnivå. Utökat marknadstillträde för svenska företag kan generera fler jobb och ökad tillväxt i . Av det förhandlingsmandat som EU:s medlemsstater gett framgår därför att man ska sträva efter en ambitiös uppgörelse för offentlig upphandling. har EU tillgång till delar av den amerikanska upphandlings-marknaden genom WTO:s avtal om offentlig upphandling (GPA). är delar av den amerikanska upphandlingsmarknaden stängd för utländska aktörer genom bl.a. Buy som uppställer krav på lokalt innehåll. Därför driver också , i enlighet med regeringens prioritering, frågan om att förbättra europeiska företags möjlighet att delta i amerikanska upphandlingar. Bägge parter har även lämnat förslag på tydligare, mer förutsägbara och transparenta för-faranderegler för att underlätta små och medelstora företags deltagande I slutförhandlingarna av TTIP kan det bli fråga om avvägningar mellan olika förhandlingsområden, inklusive marknadstillträde för varor, tjänster och investeringar. Regeringen kommer därför även fort-sättningsvis noggrant bevaka utvecklingen inom både upphandlings-förhandlingarna och resterande förhandlingsområden.
frs · H312322 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr M2015/03902/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:322 av (KD) Framflyttning av beslut om vattendirektivet har frågat mig om regeringen kommer att skjuta upp besluten om vattenförvaltningen . Jag vill inledningsvis klargöra att den fråga som ligger hos regeringen för prövning endast avser den del av vattenförvaltningen som rör åt-gärdsprogrammen. Åtgärdsprogrammen har dock nära samband med övriga beslut som fattas inom ramen för vattenförvaltningen. Vattenmyndigheterna gav regeringen möjlighet att pröva för-slagen till de åtgärdsprogram som ska gälla –2021 med anledning av vattendirektivet. Regeringen har funnit det lämpligt att pröva förslagen till åtgärdprogram, vilket framgår av regeringsbeslut . Under berednings-processen har framkommit behov av att ta del av den version av åtgärds-programmen som vattenmyndigheterna har utvecklat . Det är därför den omarbetade version som har sammanställts som kommer att läggas till grund för prövningen. Den fortsatta beredningen kan dock komma att innebära krav på ytterligare kompletteringar av underlaget. Regeringens prövning kan leda till att regeringen fastställer ett eller flera av programmen eller delar av programmen, eller beslutar att någon myn-dighet ska göra det. för vattendistrikt har begärt bland annat att få för vattendelegationernas beslut om att fastställa åtgärdsprogrammen –2021. begäran om aktualiseras först om reger-ingens prövning leder till att vattenmyndigheterna ska fastställa åtgärds-programmen.
frs · H312323 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr S2015/07413/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:323 av (M) Översyn av LSS har frågat mig på vilket sätt jag avser att involvera brukarorganisationerna i utformandet av direktiven till den utlovade utredningen av LSS. Bakgrunden till frågan är en debattartikel i där jag aviserat en översyn av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och där jag lyfter fram vikten av att översynen måste ske i nära samverkan med företrädare för brukarorganisationerna. pågår det interna arbetet med att bl.a. utifrån den kunskap som finns om LSS och assistansersättningen fånga in de områden som kan bli aktuella för utredningen. kommer att bjuda in organisationer och anordnare för att få ta del av deras kunskap om vad en utredning bör fokusera på.
frs · H312324 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/07881/TIF Svar på fråga 2015/16:324 av (FP) Väg 225 i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka säkerheten på . (FP) ställde samma fråga och jag har ett liknande svar . Väg 225 i är en statlig väg som ligger inom i planeringsansvar. Regeringen fastställer ekonomiska ramar för samtliga länsplaner, men fattar inte beslut om vilka åtgärder som finns med i planerna. Länsplaner fastställs sedan av respektive länsplaneupprättare. En åtgärdsvalstudie har genomförts för väg 225 mellan väg 73 och Lövstalund av , och kommuner samt (läns landsting). Studien har resulterat i förslag på åtgärder på kort och medellång sikt för ökad trafiksäkerhet och framkomlighet. Bland annat finns förslag på en trafiksäkerhetsåtgärd i korsningen mellan väg 225 och 257 som nu planerar att starta . Beslut om eventuella åtgärder är en fråga för berörda aktörer i dialog med länsplaneupprättaren, i .
frs · H312325 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/07884/MRT Svar på fråga 2015/16:325 av (SD) Syntest för bilkörning har frågat mig om jag har något förslag på att införa syntester på bilister för att öka trafiksäkerheten som ett steg mot nollvisionen, eller om jag är nöjd med nuvarande regler. Låt mig först konstatera att är ett av världens säkraste länder att köra bil i. Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och är fastställt genom ett riksdagsbeslut . Enligt Nollvisionen ska trafiksäkerhetsarbetet inriktas på att förhindra att människor dödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken. Självklart är det viktigt för trafiksäkerheten på våra vägar att förare har god syn. Inom EU finns harmoniserade medicinska minimikrav för bland annat syn. Dessa synkrav innebär bland annat krav på en viss synskärpa samt på att det inte finns allvarliga syndefekter eller synbortfall, framför allt det centrala synfältet. För behörighet för lastbil eller buss är kraven något högre än för personbil och motorcykel. De syntester som används är internationellt erkända och väl beprövade när det gäller att upptäcka syndefekter. Det finns möjligheter att ansöka om undantag från synkraven. saknas dock möjligheter att i pröva synförmågan hos de personer som ansöker om undantag från kraven på annat sätt än genom konventionella syntester. Inom och Transportstyrelsen pågår ett arbete för att utveckla en metod för att kunna använda körsimulatorer för detta ändamål.
frs · H312327 · 2015-11-25 00:00:00 — Fö2015/01505/MFI Svar på fråga 2015/16:327 av (M) Försvarsmaktens tillgång till läkemedel har frågat mig om jag anser att det behöver vidtas några åtgärder för att förbättra Försvarsmaktens tillgång till nödvändiga läkemedel och övrig sjukvårdsmateriel. Försvarsmakten har ansvaret för att planera för tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel för den dagliga verksamheten och vid höjd beredskap. Försvarsmakten vidtar en rad åtgärder för att kunna möta kraven avseende tillgänglighet och höjd beredskap i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen. Försvarsmakten har ett ramavtal för inköp av läkemedel med ApoEx, en kommersiell aktör på läkemedelsmarknaden. Vidare har Försvarsmakten ett lager av läkemedel som är anpassat för myndighetens verksamhet i fredstid, inkluderande den internationella verksamheten. Större mängder av strategiska läkemedel köps in direkt från leverantör med partihandelstillstånd. Försvarsmakten arbetar kontinuerligt med frågan om tillgång till läkemedel vid höjd beredskap. Försvarsmakten har i samarbete med återstartat nätverk för läkemedelsfrågor vid kris och höjd beredskap. Syftet med nätverket är att diskutera, lägesrapportera och probleminventera frågeställningar kring läkemedel vid kris och höjd beredskap. I nätverket ingår även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , samt Kommuner och Landsting. Nätverket har genomfört två möten och inriktningen är att gruppen ska sammanträda med fokus på bl.a. civil-militär samverkan och samordningsbehov vid höjd beredskap. Utöver detta har Försvarsmakten inom ramen för projektet påbörjat en översyn av hela sjukvårdssystemet. Målsättningen är att den ska vara slutförd i mitten av 2017. Översynen omfattar hur förbanden ska vara utrustade avseende läkemedel och förbrukningsartiklar och innefattar även behoven vid höjd beredskap. Detta inkluderar samverkan med det civila sjukvårdssystemet då den militära sjukvården inte täcker hela Försvarsmaktens behov.
frs · H312328 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr M2015/03960/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:328 av Boriana (M) Biståndet till Boriana har frågat biståndsministern om det med anledning av uppgifter som framkommit i Kalla fakta på TV4 om ett klimatprojekt i föranleder någon åtgärd eller något initiativ från statsrådets sida. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har tidigare besvarat en fråga från Boriana (M) om klimat-projektet i , dnr M2015/03817/Kl. Inget nytt har framkommit i ärendet utan vi ger samma svar som tidigare: Alla projekt granskas och godkänns av FN och regeringen ställer krav på att projekten ska bidra till hållbar utveckling i värdländerna. Regeringen ställer också krav på att rapportera om dessa projekt och särskilt om hur projekten bidrar till hållbar utveckling i värdländerna. Det är oacceptabelt att ett projekt inte lever upp till kraven. har meddelat att de redan inlett en fullständig utredning av projektet. Jag kommer noggrant att ta del av denna uppföljning. Jag utesluter inte att vi måste skärpa kraven för uppföljning av projekten. deltar i totalt 100 bilaterala klimatprojekt inom ramen för programmet för internationella klimatinsatser. Kachung är dock det enda återbeskogningsprojektet av myndighetens bilaterala projekt. Beslut om deltagande i projektet i Kachung togs . har ett mål om utsläppsminskningar på . Den föregående regeringens linje var att en tredjedel av detta skulle ske genom internationella klimatinsatser. Regeringens ambition är att i ökad utsträckning att nå målet genom nationella insatser.
frs · H312329 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr S2015/07432/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:329 av (M) Arbetsbördan för har frågat mig vilka andra konkreta förslag utöver förslaget om stödboende jag är beredd att ta initiativ till för att minska pressen på och dess personal. Frågan är ställd mot bakgrund av att det kraftigt ökande flyktingmottagandet inverkar på genom ökat tryck på verksamheten. Jag har tät kontakt med de fackliga organisationerna, Kommuner och Landsting och ansvariga myndigheter och får regelbunden information från dessa om den aktuella situationen. Jag besöker kommuner och verksamheter så ofta som möjligt och tar även del av de iakttagelser den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården gör vid sina sammanlagt 52 kommunbesök. Jag är väl medveten om att och framförallt den sociala barn- och ungdomsvården är under hårt tryck, men imponeras också av dess förmåga att hantera denna extraordinära situation på ett handlingskraftigt och pragmatiskt sätt. Regeringen har vidtagit flera insatser för att stödja och stärka den sociala barn- och ungdomsvården. Bland annat har vi i budgetpropositionen föreslagit en förstärkning för den sociala barn- och ungdomsvården med en miljard –2019, medel som i huvudsak ska gå till att stärka bemanningen. Regeringen har gett i uppdrag att inrätta en svarsfunktion med uppgift att besvara frågor och ge stöd till kommunerna socialtjänst med koppling till rådande flyktingssituation. har också fått ett uppdrag om en nationell satsning för att samordna informationsinsatser om uppdrag som familjehem, jourhem kontaktfamiljer och kontaktpersoner, god man och särskilt förordnad vårdnadshavare för ensamkommande barn, i syfte att synliggöra behovet av uppdragstagare och underlätta kommuneras rekrytering av personer som vill ha uppdrag. har fått ett uppdrag som handlar om att se över myndighetens förutsättningar att tillhandahålla minst 1000 platser i stödboende och hem för vård eller boende (HVB). Regeringen avser att överlämna propositionen Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända till , med förslag om lag om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, vilken innebär att en kommun är skyldig att efter anvisning ta emot en nyanländ för bosättning i kommunen. Syftet är att alla kommuner ska vara med och ta ansvar för mottagande av nyanlända. Utifrån den överenskommelse om åtgärder med anledning av flyktingkrisen som gjorts mellan regeringen och fyra andra riksdagspartier kommer en rad åtgärder att vidtas. Hela situationen för placering och hantering av ensamkommande barn ses över. I den extra ändringsbudgetproposition regeringen beslutade om , som också är en del av överenskommelsen, föreslås att tillförs som engångsmedel till kommuner och landsting för att hantera den rådande flyktingsituationen, medan det civila samhället får .
frs · H312330 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr S2015/07460/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:330 av (M) Assistansersättningen vill att finansministern närmare ska redogöra för de eventuella planerna på förändringar när det gäller assistansersättningen i nästa års budget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I frågan refereras till en intervju med finansministern om att assistansersättningen är ett område där det kan bli aktuellt med att spara pengar för de ökade utgifterna inom flyktingmottagandet. Inledningsvis vill jag säga att redan innan antalet flyktingar till började öka dramatiskt hade regeringen inlett ett arbete med att motverka kostnadsökningarna inom en rad områden, däribland assistansersättningen. Det stora flyktingmottagandet har inte gjort detta mindre viktigt. En ansvarstagande regering måste se över alla områden där utgifterna ökar kraftigt, det gäller även inom assistansersättningen. Kostnaderna för assistansersättningen ökade . Det är en starkt oroande utveckling, och det är angeläget att assistansersättningen görs ekonomiskt hållbar. Det kan därför finnas skäl att genomföra ytterligare åtgärder. Det är däremot för tidigt att ange hur planerna ser ut budget. Som tidigare aviserats planerar regeringen en översyn av assistansersättningen och LSS. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att det är angeläget att värna LSS och assistansreformen. Jag vill därför understryka att det inte handlar om att skära ner stödet så att personer med omfattande funktionsnedsättningar inte får det stöd de behöver. Assistansen måste få kosta men skattemedel ska gå till rätt saker.
frs · H312331 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/08899/ Svar på fråga 2015/16:331 av (M) Identifikation som grund för utfärdande av uppehållstillstånd har frågat mig vad jag avser att vidta för omedelbara åtgärder och långsiktiga initiativ med syftet att korrekt identifiering av en asylsökande ska vara en förutsättning för ett beslut om uppehållstillstånd. Jag delar uppfattning att det är mycket viktigt att ha kunskap om vilka personer som får uppehållstillstånd i . har i uppdrag att bistå Säkerhetspolisen när det handlar om att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och i frågor som rör terrorism. ska även anmäla om det i ett ärende kommer fram misstankar om folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Vid konkret brottsmisstanke, t.ex. när det gäller terroristbrott, utreds och lagförs sådana brott av rättsvårdande myndigheter. Identiteten i asylprocessen är en viktig och central fråga. En grundläggande asylrättslig princip är att den asylsökande ska göra sitt behov av internationellt skydd sannolikt. Detta inbegriper även att identiteten måste göras sannolik. Detta kan utläsas ur skyddsgrundsdirektivet och . Principen tillämpas av och har slagits fast i svensk rättspraxis genom avgöranden i Migrationsöverdomstolen. målsättning är att i asylprocessen utreda identiteten. Det arbetet pågår under hela processen. Identitetsfrågor är dock svårutredda, bl.a. mot bakgrund av att det i vissa länder kan vara svårt eller omöjligt att skaffa fram dokument som styrker identiteten. arbetar kontinuerligt med att utveckla metoder för att bli bättre.
frs · H312332 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr S2015/07444/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:332 av (M) Familjehem har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att förbättra och skynda på rekryteringen av familjehem. Som inleder med har den rådande flyktingsituationen och en kraftig ökning av antalet ensamkommande barn som söker asyl i lett till ett ökat behov av fler familjehem. För att underlätta för kommunerna i arbetet med att rekrytera och säkra tillgången på familjehem, men också jourhem, kontaktperson, kontaktfamilj, god man och särskilt förordnad vårdnadshavare, har regeringen gett i uppdrag att samordna informationsinsatser om familjehem m.m. för barn och unga. Detta för att nå de människor som vill göra en samhällsinsats men också för att de familjer som är intresserade får information om vad uppdragen innebär. Mot bakgrund av det ökade antalet ensamkommande barn är informationsinsatser för att nå människor som vill hjälpa ensamkommande barn en prioriterad del av satsningen. Familjehemsvården har en ovärderlig uppgift i den sociala barn- och ungdomsvården. För en långsiktig, kontinuerlig och sammanhållen kvalitetsutveckling av familjehemsvården har regeringen för avsikt att tydliggöra och förstärka ansvar för att stödja och utveckla familjehemsvården. Regeringen anser att det är viktigt att har en aktiv och drivande roll på området. Utbildning, stöd och handledning till familjehemmen är viktigt för att rekrytera familjehem och bevara befintliga familjehem. Kunskapsstöd till kommunerna i denna del är därför en betydande del i arbetet. För att förbättra förutsättningar satsar regeringen också 2016–2019 på den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen ska huvudsakligen gå till att stärka bemanningen i den sociala barn- och ungdomsvården.
frs · H312333 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr U2015/05455/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:333 av (FP) Registerbaserad forskning har frågat mig hur jag och regeringen har tänkt gå vidare med de förslag som presenterats i . De svenska registren med personuppgifter utgör en potential för världsledande forskning. Våra specifika svenska fördelar som vår folkbokföring, biobanker, våra epidemiologiska register och våra kvalitetsregister, skapar särskilda konkurrensfördelar i internationell jämförelse. måste vi säkra förutsättningarna för att bättre utnyttja dessa svenska styrkeområden genom klarare regelverk och effektivisering av tillstånd. Utredningen om etikprövningsorganisationen (U 2014:J) har i uppdrag att se över systemet för etikprövning av forskning som avser människor. Målet är att skapa en samlad organisation som effektivare och snabbare kan hantera det ökande antalet ansökningarna, och göra det på ett som är enhetligt över landet. Uppdraget ska slutredovisas . lämnade Europeiska kommissionen ett förslag till en ny dataskyddsförordning som om den träder i kraft kommer att bli direkt tillämplig i medlemsstaterna. Den nya förordningen kommer att ersätta det nuvarande dataskyddsdirektivet och därmed även personuppgifts-lagen. inleddes trilogförhandlingar om dataskyddsförordningen. Det är viktigt att resultatet av förhandlingarna leder till en reglering som väl balanserar integritetsskyddsaspekterna med intresset av att forskning ska kunna bedrivas på ett etiskt och effektivt sätt. Trilogförhandlingarna förväntas avslutas . Vidare har en särskild utredare haft i uppdrag att se över den mycket omfattande registerlagstiftning som tillsammans med personuppgiftslagen och annan lagstiftning reglerar hur statliga och kommunala myndigheter ska behandla personuppgifter. Registerlagstiftningen omfattar ett stort antal sektorsövergripande och myndighetsspecifika lagar och förordningar som vuxit fram . (Ju 2011:11) föreslår i sitt slutbetänkande att dagens regler reformeras och huvudsakligen ersätts av en ny lag – myndighetsdatalagen – med generella bestämmelser för myndigheters behandling av personuppgifter. Förslaget har remitterats. Beredningen av betänkande pågår och vi behöver beakta ovan nämnda utredningar och lagstiftningsärenden för att vi ska nå ett bra resultat.