ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211552 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:552 Direkt humanitärt stöd till behövande flyktingar i och via kyrkor och andra ideella organisationer av (KD) till Statsrådet (MP) Inbördeskriget i har pågått , flera hundra tusen människor har blivit dödade och miljoner människor har förlorat sina hem. Islamiska staten (IS) har, i och , fördrivit flera hundra tusen kristna invånare från sina hemtrakter. I har över 220 000 människor blivit dödade och halva landets befolkning, upp emot 10 miljoner syrier, är nu flyktingar i sitt eget land. Över 4 miljoner syrier har flytt landet och lever under svåra förhållanden i flyktingläger i angränsande länder. En del av dem har lyckats fly till EU och . har jag besökt flyktingförläggningar i , , och och med egna ögon sett under vilka omständigheter mina bröder och systrar lever. De har blivit berövade allt, tappat hoppet om livet och behöver vår hjälp. , som utropat ett kalifat i och , skyr inga medel för att fördriva kristna folkgrupper och andra som inte delar deras tro eller tolkning av islam. Över 250 000 kristna invånare och flera hundra tusen yazidier har tvingats lämna sina hemtrakter i staden och i i . De har flytt till den kurdiska regionen i landets norra del och lever under mycket svåra omständigheter i stort behov av humanitärt stöd. Detta är en systematisk utrensning av kristna och yazidier i och . För kidnappades flera hundra kristna i i området Khabour/Hasakeh, och över 30 byar tömdes på kristna invånare. Offentliga halshuggningar, kidnappningar, tvångskonvertering till islam, våldtäkter och tvångsgiftermål pågår kontinuerligt i områden som kontrolleras av IS. är en stor givare, och som land tar vi ett betydelsefullt ansvar genom vår generösa och solidariska flyktingmottagning och genom vårt humanitära bistånd via FN, EU och bilateralt. Det är därtill dags att hitta andra vägar. Jag föreslår att man utnyttjar det lokala civilsamhällets kunnande, exempelvis kyrkornas kännedom om människors behov. De lokala organisationer som känner situationen bäst och vet var behoven är som störst får varken något stöd via FN-organen eller via de nationella stödinsatserna. Ett direkt stöd via exempelvis de etablerade kyrkoorganisationerna som ger mat och förnödenheter till behövande skulle nå fler behövande. Jag har personligen följt med då kyrkor och ideella organisationer delat ut dagliga förnödenheter till behövande, och de ber om att få direkt stöd för att hjälpa fler. Statsminister kommer att träffa syrisk-ortodoxa kyrkans patriark, . Han har sitt säte i och besöker ofta flyktingläger i . Patriarken kommer säkerligen att ta upp frågan om direkt stöd och om hur man bäst når de mest behövande. har gett direkt stöd via syrisk-ortodoxa kyrkan, och bör gå samma väg och göra det möjligt att ge direkt stöd via etablerade lokala hjälporganisationer, såsom syriska, katolska, kaldeiska och armeniska kyrkor på plats. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet och regeringen att göra det möjligt att ge humanitärt stöd till behövande flyktingar i och via de lokalt etablerade kyrkornas hjälporganisationer?
fr · H211553 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:553 Investeringsstöd i det nya landsbygdsprogrammet av (M) till Statsrådet (S) Investeringsstöden är en mycket viktig del i finansieringen av satsningar inom jordbruksnäringen. I många fall är stödet avgörande för om satsningar över huvud taget ska komma till stånd, och för i stort sett alla investeringar inom näringen är de styrande för när satsningen ska ske. I väntan på att reglerna för det svenska landsbygdsprogrammet ska antas i befinner vi oss i ett vänteläge. kan man endast ansöka om investeringsstöd för investeringar i djurstallar som innebär en utökning av antalet djurenheter. Länsstyrelserna är emellertid väldigt tydliga med att det sker på egen risk då fortfarande mycket är oklart såväl vad gäller de slutliga reglerna som länens budgetar. För andra typer av investeringar öppnas möjlighet att ansöka tidigast . För att kunna komma igång med investeringar i djurstallar finns det en efterfrågan på att redan nu kunna börja med byggnationer. Byggnationer är för jordbruket ofta bara möjliga . Det nuvarande beslutet att ansökan inte får komma in före innebär ett antal negativa konsekvenser för såväl jordbruksnäringen som landet som helhet såsom tappad konkurrenskraft i våra lantbruksföretag anhopningar av ansökningar kommande år med hög belastning på myndigheter som följd risk för fördyring av projekten då en uppdämd efterfrågan på byggentreprenader släpps lös 2016. Anser statsrådet att man bör öppna upp möjligheten för jordbrukare att redan nu kunna ansöka för flera typer av investeringar än de som sker i djurstallar?
fr · H211554 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:554 Konkurrens mellan Kriminalvården och privata aktörer av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) På sajten marknadsför Kriminalvården många olika tjänster, däribland tvätt. En undersökning visar att alla de offentliga upphandlingar som Kriminalvården deltagit i just för den här typen av tjänster ligger i genomsnitt under andra som lämnat anbud, och i de största upphandlingarna under snittpris. Detta är förstås inte acceptabelt. Interner inom får en dryg tia för det arbete de utför. Med andra kostnadspåslag har Kriminalvårdens kommersiella verksamhet en ”personalkostnad” på ca . Ingen laglig tvätteriverksamhet, med anställda som får marknadsmässig lön, rättvisa förmåner och fem veckors semester, kan naturligtvis konkurrera med det timpriset. På står det att ”vår vision är att våra klienter ska ha en meningsfull sysselsättning i kombination med ett lärande inför frigivning”. Det tror jag alla håller med om är klokt, däremot inte att delta i upphandlingar till underpriser. Enligt en anmälan till om underprissättning i upphandling av tvätteritjänster 2010, gjordes bedömningen att ”konkurrensen på marknaden förbättras genom en samlad översyn av styrdokumenten för Kriminalvården, särskilt avseende Kriminalvårdens prissättning av de verksamheter som bedrivs genom arbetsdrift”. Man hänvisade också i svaret till regleringsbrev och lagar om kriminalvård i anstalt och konstaterade att ”beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna”. Statens verksamheter förutsätts inte konkurrera med aktörer på den privata marknaden, men här är det tydligt att det är så. Prissättningen bör justeras, eller annars bör man man göra någon typ av avtal med privata aktörer som kan bjuda på volymen av tvätteriverksamheten om verksamheten ska fortsätta. Min fråga är hur justitie- och migrationsminister ställer sig till problematiken med att Kriminalvården fortfarande konkurrerar med privata aktörer på området tvätteritjänster på den öppna marknaden?
fr · H211555 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:555 Kemikalieinspektionens långa handläggningstider av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) fick Kemikalieinspektionen (KemI) ta emot allvarlig kritik från Justitiekanslern () angående myndighetens långa handläggningstider rörande produktgodkännande av bekämpningsmedel. De långa handläggningstiderna är ett problem ur flera aspekter, dels gentemot den svenska förvaltningslagen som stipulerar enkel, snabb och billig handläggning, dels för verksamma inom lantbruk och trädgård samt för dessa näringars utveckling . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att verksamheten vid KemI ska bli effektivare så att KemI får möjlighet att korta de oacceptabelt långa handläggningstiderna.
fr · H211556 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:556 Odling av GMO-grödor av (M) till Statsrådet (S) Konkurrensen är mycket hård när det gäller lantbruksprodukter vilket gör att intresset ökar för att odla GMO-grödor. Grödorna kan ha fördelar som bättre motståndskraft mot sjukdomar, högre avkastning och behov av mindre bekämpningsmedel med mera. Nackdelar kan bland annat vara resistensproblem. görs fältförsök i med bland annat raps och sockerbetor och många vill gå vidare med dessa försök och odlingar. Vad anser statsrådet om att utöka försöken och att också ge möjlighet till ökad odling av GMO-grödor i ?
fr · H211557 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:557 Asylprövning för assyrier och yazidier av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Krigen i och har skapat den största flyktingvågen i världen sedan . Den terror som sveper över och när Islamiska staten expanderar sitt shariakalifat med dess ideologiska krig mot demokrati och mångfald har satt särskilt djupa spår i minoriteter såsom assyrier och yazidier. Den genom utrikesminister har klassat Islamiska statens handlingar som folkmord mot assyrier och yazidier. har även påpekat att Islamiska staten fortfarande begår folkmord i regionen. Trots detta fattar fortfarande beslut om avslag på asylansökningar från dessa folkmordsutsatta minoriteter, särskilt i omprövningsfall. Enligt mig sker det kraftiga missbedömningar från när man väljer att ge skyddslösa minoriteter som flytt från och , där ett folkmord pågår, beslutet att de måste återvända . Mot bakgrund av det ovan sagda önskar jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Ser ministern något behov av lagstiftning eller någon annan generell åtgärd för att regeringens konstaterande att det pågår ett folkmord mot assyrier och yazidier i och ska få genomslag vid asylprövningen för dessa folkgrupper?
fr · H211558 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:558 Göteborgspolisens hatbrottsenhet av (FP) till Statsrådet (S) Det är en mycket allvarlig företeelse att begå ett brott mot någon på grund av dennes sexuella läggning, etnicitet, hudfärg eller religionstillhörighet. har en straffskärpningsregel för hatbrott . och har särskilt utpekade utredningsgrupper med hatbrottsfokus – men ännu saknar Göteborgspolisen denna ytterst viktiga funktion. Hatbrottsgrupper gör bland annat egna förundersökningar, kompetensstöd, samordning, brottsofferstöd och uppföljning till hela regionen Brå har jämfört kvaliteten på utredningarna som upprättas i och med övriga delar av landet – även . Av inspektionsrapporten framgår att hatbrottsgruppernas existens påverkat utredningsresultaten och kvaliteten på anmälningarna i positiv riktning. Enligt inspektionsrapporten har de polismyndigheter som inte haft hatbrottsgrupp eller särskilda utredare inom hatbrott färre anmälningar och åtal. Det har utlovats att även Göteborgspolisen ska ha en hatbrottsenhet. Men ännu har ingenting gjorts. Det är dags för regeringen att agera i frågan. Hatbrott i är lika fruktansvärda och måste bekämpas med samma styrka och kompetens som i och . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När tänker statsrådet se till att en hatbrottsgrupp kommer att vara etablerad i ?
fr · H211559 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:559 högskolas status av (M) till Utbildningsminister (MP) När statsminister besökte tog statsministern emot en rapport med krav på att upphöja högskolas status till universitet. Huvudargumenten i rapporten var att det är viktigt för studenterna att statusen höjs så att fler söker till lärosätet, samt att det ökade anslaget som universitetsstatus medför skulle höja kvaliteten på forskningen. var däremot tydlig med att detta inte är aktuellt, vilket också omskrevs i . När framtids- och strategiminister besökte var det med ett annat budskap. Efter ett möte med ordförande i slog framtidsministern fast att avslaget som statsministern givit inte var att betrakta som ett avgörande, utan att frågan lever och att det kan bli aktuellt att ändra statusen om är angelägen. Detta omskrevs i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Är frågan om att upphöja till universitetsstatus en fråga som bereds inom , och kan förvänta sig att frågan kommer upp på bordet igen under innevarande mandatperiod om så inte är fallet?
fr · H211560 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:560 Inspektion av Estonia av Skånberg (KD) till Statsrådet (S) Efter att regeringen givit i uppdrag att upphandla vetenskapligt relevanta tjänster för att utföra sjunkstudier rörande förlisning 1994 föll ett av valen på () vid i . Förutom datoranimationer och beräkningar utförde SSPA bland annat även skalenliga modellförsök i sin forskningsbassäng. I sin slutrapport rörande sjunkförloppet underströk SSPA mycket tydligt att för att uppnå nästan full säkerhet om sjunkförloppet rekommenderas starkt 1. att inspektera och dokumentera skrovet 2. att inspektera och dokumentera bogrampen i detalj och sedan ta upp den till ytan för slutlig analys av tillståndet 3. att ta upp åtminstone tre fönster med infattning till ytan för test av hållfastheten. Inget av detta har gjorts. har för sin del klargjort att dykningar i offentlig regi för vinnande av ökad klarhet rörande förlisningsorsakerna torde kunna utföras utan att för den skull träda den utlysta gravfriden enligt lagen 1995:732 förnär. Såvitt bekant har dock dykförbudet och den utlysta gravfriden vid haveristen inte hindrat svårövervakade amatördykningar på platsen. Mot bakgrund av vad jag här har anfört vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att följa de rekommendationer om närmare undersökning och dokumentation av skrovet exteriört som lämnades av expertgruppen inom SSPA enligt ovan i deras slutrapport rörande studierna av sjunkförloppet? Modern dykteknik medger att amatördykare utan svårighet kan ta sig ner till vrak. Föredrar statsrådet och regeringen att fartygskroppen undersöks närmare av sportdykare än av yrkesdykare i offentlig regi under kontrollerade former?
fr · H211561 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:561 Framtidsfullmakter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) När en människa är alltför sjuk eller för gammal för att ta hand om till exempel sin ekonomi behövs ofta en god man för att hjälpa till bland vardagens behövligheter. Med en åldrande befolkning är detta viktigt. För att säkerställa att det finns tillgång till kvalificerade och lämpliga ställföreträdare har många av reglerna kring gode män och förvaltare förbättrats . har en utredare lämnat förslag för införande av en ny typ av fullmakter, så kallade framtidsfullmakter. Dessa ska vara giltiga när en huvudman på grund olika begräsningar, till exempel på grund av psykisk ohälsa eller ålderdom, inte kan ta hand om de angelägenheter som fullmakten avser och då kan till exempel en anhörig träda in. Framtidsfullmakter kan ses som en ny rättslig ram för vardagliga utföranden som redan utförs av många anhöriga, men dock utan ett lagstöd. Det är viktigt att människor känner att de har mer makt över sin framtid, där framtidsfullmakter fyller en viktig funktion. Förslagen bedöms inte medföra några ökade kostnader för samhället. Den nya lagen och de föreslagna ändringarna i andra författningar föreslås träda i kraft . Regeringen arbetar tydligen med ett nytt lagförslag kring framtidsfullmakter. Det är viktigt att arbetet påskyndas eftersom det finns ett stort behov av dessa lagändringar inom överförmyndarskapet. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Hur ställer sig ministern till frågan om framtidsfullmakter och vad görs för att frågan inte ska fördröjas?
fr · H211562 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:562 Regeringens förslag till skattehöjning avseende äldre arbetstagare av (M) till Finansminister (S) möter och decennier en demografisk utmaning. Den är fantastisk då allt fler lever allt längre, men det ställer också krav på att fler arbetar för att finansiera viktiga välfärdsverksamheter. Att människor arbetar mer och längre ger också en möjlighet att påverka och förbättra sin ekonomi som pensionär. Om fler äldre arbetar lite mer och lite längre ger det en stor påverkan på antalet arbetade timmar i ekonomin och därmed på den svenska tillväxten. Regeringen föreslår nu en höjning av skatten på äldre arbetstagare. Det blir alltså både mindre lönsamt att anställa äldre och mindre lönsamt för äldre att fortsätta arbeta. Drivkraften till arbete minskar, detta som vi har ett behov av att fler äldre arbetar mer och längre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur många färre jobb och hur mycket minskad sysselsättning räknar finansminister att regeringens höjda skatter på äldre arbetstagare kommer att leda till?
fr · H211563 · 2015-05-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:563 Minskade anslag till Östersjösamarbetet av (M) till Statsrådet (MP) I regeringens proposition 2014/15:1 står det att ”samarbetet inom är en central del i den svenska grannskapspolitiken. Bedömningen är att verksamheten lett till goda resultat inom en rad relevanta områden. Miljöinsatser samt arbete för hållbar tillväxt och samarbete mellan regionens unga är områden som särskilt kan uppmärksammas. Samarbetet inom har bidragit till att främja integration och samverkan kring , att förbättra miljön i regionen samt att verka för en demokratisk utveckling i .” I sitt svar på min skriftliga fråga 2014/15:453 om hur biståndsministern och regeringen ska arbeta för att genomföra ökade satsningar på demokratistöd till och för att stödet till ska nå demokratiska rörelser svarade biståndsminister bland annat att bör ”fortsätta att utveckla de samarbeten och utbyten som sker mellan svenska och ryska regioner och kommuner, samhällsengagerade medborgare, journalister och andra i både och . Det är viktigt att fortsätta stödet som inleddes efter kollaps, t.ex. till civilsamhällsorganisationer som hjälper utsatta personer, såsom att ge juridisk hjälp.” Dessutom skriver biståndsministern att det ”regionala samarbetet fortsätter att utvecklas, såsom , vilket skapar många samverkansformer med det civila samhället. Även Östersjösamarbetet är av stor vikt och deltar också i detta.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: På vilket sätt anser statsrådet och regeringen att minskade anslag till Östersjösamarbetet bidrar till att utveckla det regionala samarbetet och den demokratiska utvecklingen i ?
fr · H211564 · 2015-05-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:564 Utvärdering av bildandet av av (M) till Statsrådet (S) Civilminister har meddelat att dagens landsting ska ersättas med nya, större regioner. Statsrådet har meddelat att regeringen kommer att utse förhandlingspersoner som tillsammans med berörda parter ska skapa nya regioner i . Innan statsrådet går vidare med att se över landstingen och eventuellt skapa nya regioner borde han göra en djupare utvärdering av regionbildning. bildades av , och . Tveksamheten var stor från många håll till denna stora region och nyttan med den. För att då locka/tvinga med de olika länen gjordes det en överenskommelse om var man ville ha de olika regionala arbetsplatserna och var de statliga arbetsplatserna skulle placeras i regionen, och detta var man mer eller mindre överens om. Efter regionbildningen har man sedan struntat i detta, och både region och statliga verksamheter har flyttat till andra platser än vad överenskommelsen sa. Därför är det viktigt att man nu innan man går vidare med nya regionbildningar verkligen gör en utvärdering och drar lärdom av vad som har skett i . Ingår staten och regionen en överenskommelse som ska ligga till grund för hur man ser på placeringar och arbetstillfällen, då ska också regionen och staten följa denna eller i annat fall förhandla om uppgörelsen med berörda kommuner. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att ta initiativ till en utvärdering och dra lärdom av sammanslagningen av flera län till region och studera konsekvenserna för de län och kommuner som då slogs samman, inte minst för , innan regeringen går vidare med nya regionreformer?
fr · H211565 · 2015-05-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:565 UD:s agerande gentemot av (M) till Utrikesminister (S) rikskronofogde blev kvarhållen i vid en mellanlandning där på väg hem efter en tjänsteresa till . Hennes två medarbetare fick dock resa vidare utan problem. I den medierapportering som varit angående händelsen har inget skäl angetts till varför rikskronofogden kvarhölls. Det är allvarligt att utan närmare skäl väljer att kvarhålla svenska myndighetspersoner, och det ställer frågor om detta kan hända andra officiella svenska politiker och tjänstemän. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga utrikesminister : Hur agerade ministern och UD för att hjälpa rikskronofogden när hon kvarhölls i , och ser man att detta är något som kan hända igen?
fr · H211566 · 2015-05-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:566 Hur näringslivet och utrikeshandeln påverkas av flygskatter och nedlagda flygplatser av (M) till Närings- och innovationsminister (S) är ett handelsberoende land där hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export. För att företag i ska kunna klara konkurrensen med företag i andra länder krävs bra villkor för näringslivet. Ett sådant avgörande villkor är bra förutsättningar för transporter och då både för person- och godstransporter. När det gäller persontransporter måste har bra flygförbindelser både inom landet och genom många direktlinjer till städer i andra länder. Det konkreta vi kunnat se av regeringens arbete med flygfrågor har mest handlat om en aviserad flygskatt för både inrikes- och utrikesflyget och arbetet att via en förhandlingsperson arbeta för nedläggning av den viktiga . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur tror närings- och innovationsminister att nedlagda flygplatser och flygskatter påverkar näringslivets behov av goda flygförbindelser både nationellt och internationellt, och hur påverkar detta utrikeshandelsmöjligheter?
fr · H211567 · 2015-05-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:567 på svenskt territorium av (V) till Försvarsminister (S) simulerar minfällning på svensk mark. Det sker den 5–under den Natoledda marinövningen Baltops 2015. är mycket kritiskt till dessa Natoledda militära övningar på svenskt territorium och vill att regeringen säger nej till fler övningar. Vi ser det som ett led i anpassning till Nato och anser att alliansfrihet urholkas och att risken för konfrontation i vårt närområde ökar. De amerikanska B-52-bombflygplanen som deltar i Baltops är särskilt provocerande; de är en del av kärnvapentaktik, och planen är konstruerade för att kunna bära kärnvapen. anser att ska ha en tydlig politik för kärnvapennedrustning, och att öva ihop med dessa plan rimmar illa med mål om nedrustning. Jag vill därför fråga försvarsminister : Har försvarsministern tagit några initiativ för att försäkra sig om att dessa inte bär kärnvapen i samband med övningarna på svenskt territorium?
fr · H211568 · 2015-05-22 00:00:00 — Fråga 2014/15:568 Fastighetsmäklarinspektionens möjlighet att bekämpa oseriösa mäklare av (FP) till Statsrådet (MP) har kommit med flera viktiga avslöjanden om rötägg som svärtar ned mäklarbranschen. Generellt sett finns det inte ett utbrett problem i fastighetsmäklarbranschen med fusk; endast av mäklare har i någon form anmälts till Fastighetsmäklarinspektionen (FMI). gör ett väldigt bra jobb med att upprätthålla en god sed inom branschen. pekar avslöjande på att det är näst intill omöjligt för FMI att lyckas sätta dit de rötägg som finns och som med uppsåt förstör konsumenters absolut största köp i livet. Dessa rötäggs agerande riskerar att förstöra ryktet för alla flitiga mäklare som gör ett bra och viktigt jobb. Fastighetsmäklarinspektionen har också tilldelats mindre resurser än vad man tidigare haft, fastän antalet bostadsköp ökar. Mycket pekar på att myndigheten inte har tillräckliga verktyg eller ekonomiska resurser för att kunna sätta dit rötäggen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att Fastighetsmäklarinspektionen har tillräckligt bra lagstiftning och ekonomiska resurser för att sätta dit de oseriösa fastighetsmäklare som svärtar ned mäklarbranschen?