ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312291 · 2015-11-19 00:00:00 — Dnr 2015/08587 Svar på fråga 2015/16:291 av (M) Ändringar i EU:s vapendirektiv har frågat mig vad jag avser att göra för att sport- och tävlingsskyttar inte ska bli drabbade av detta eventuella nya direktiv som äventyrar stora delar av den svenska skytteverksamheten. Vapendirektivet, som trädde i kraft , innehåller bestämmelser om en delvis harmonisering av lagstiftningen om skjutvapen och om förutsättningar för förflyttning av vapen inom EU. Vapendirektivet berör inte medlemsstaternas rätt att vidta åtgärder mot illegal vapenhandel. Inte heller berörs deras rätt att utfärda nationella bestämmelser om tillstånd att inneha vapen eller om jakt och tävling med vapen. Kommissionen har aviserat att vapendirektivet ska bli föremål för revidering, och har inom ramen för EU-arbetet uppmanat kommissionen att påbörja detta. Arbetet har dock ännu inte kommit igång, så det finns därför inga konkreta förslag att ta ställning till. I arbetet med att revidera vapendirektivet kommer jag att verka för att de ändringar som föreslås inte ska vara onödigt betungande för den svenska skytteverksamheten.
frs · H312292 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08588/ Svar på fråga 2015/16:292 av (M) Stöldgods som lämnar landet har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka gränskontrollerna och för att stoppa utförseln av stöldgods ur landet. Stölder av entreprenadmaskiner, verktyg, diesel och kapitalvaror är ett tilltagande problem, inte bara i utan i hela EU. Brotten är inte sällan kopplade till internationell organiserad brottslighet och kringresande ligor. Fordonsstölder är ofta beställningsjobb, där huvudmännen vanligtvis inte befinner sig i landet och fordonen förs ut ur landet av kurirer. EU:s gränskodex förhindrar från att utföra gränskontroll vid inre gräns. En medlemsstat kan dock införa tillfälliga gränskontroller om det bedöms föreligga ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller inre säkerheten. Förutom under sådana exceptionella situationer kan polisen genomföra polisiära kontroller vid den inre gränsen om det finns polisinformation och poliserfarenhet som talar för sådana kontroller och om de genomförs på ett sådant sätt som skiljer sig från normala gränskontroller. För att kunna bekämpa de organiserade stölderna av bland annat entreprenadmaskiner bör därför polisen arbeta genom underrättelsestyrt polisarbete riktat mot de ligor och organisationer som bedriver sådan verksamhet. Genom ombildningen av polisen har det skapats bättre förutsättningar för polisen att arbeta enhetligt, samordnat och effektivt över hela landet mot bland annat denna typ av brottslighet. har satsat betydande resurser på att motverka denna brottslighet genom strategisk utveckling av polisens arbete mot brottsligheten, genom ett utökat internationellt samarbete och genom riktade insatser lokalt och regionalt. Bland annat ledde operation , som genomfördes , till att man kunde beslagta gods, däribland fordon, för mångmiljonbelopp och gripa ett 50-tal personer. Ytterligare ett resultat av arbetet var att utförseln av stöldgods i princip upphörde vid de hamnar som omfattades av operationen. Jag ser positivt på dessa insatser och följer utvecklingen på området.
frs · H312293 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/07820/TIF Svar på fråga 2015/16:293 av Boriana (M) Gränsöverskridande järnvägstrafik Boriana har frågat mig om jag anser att det behövs en alternativ väg för järnvägstransporter till kontinenten. Frågan ställs mot bakgrund av att en nedläggning av järnvägstrafiken via hamn har diskuterats vilket skulle resultera i att det enda alternativet för järnvägstransporter av gods blir . Export såväl som import av gods är av väsentlig betydelse för . Det förutsätter en robust infrastruktur, inte minst för de gränsöverskridande transporterna. Robusthet innebär bl.a. att det finns alternativa färdvägar eller transportlösningar som kan minska sårbarheten vid händelser som påverkar framkomligheten och som säkerställer att transporterna kan nå sina slutdestinationer. i och tillsatte en arbetsgrupp för utredning om krisberedskap vid händelse av avbrott på Öresundsförbindelsen. Arbetsgruppen har till uppgift att kartlägga existerande beredskap för en händelse på Öresunds-förbindelsen som medför avbrott av förbindelsen för person- och godstrafik under en . Vidare ska arbetsgruppen klara ut huruvida denna beredskap är tillräcklig för att säkra ett operationellt fungerande alternativ till den fasta förbindelsen över . Arbetsgruppen kommer att, tillsammans med berörda aktörer, ta fram en slutrapport som beräknas vara klar /16. hamn är en s.k. core-hamn i det europeiska () och ingår i transportkorridoren Scandinavian Corridor. Hamnen har dessutom sökt och erhållit medfinansiering av EU för bland annat järnvägsinfrastruktur inom hamnområdet. Dessa ansökningar har tillstyrkts av regeringen. Att järnvägsfärjetrafiken via hamn kan bedrivas på ett rationellt, miljömässigt och kostnadseffektivt sätt även är viktigt för berörda transporter. I detta sammanhang har , som ägare av hamnen, en viktig roll.
frs · H312294 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03817/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:294 av Boriana (M) klimatprojekt i Boriana har frågat energiministern om klimatprojekt i är en framgång för svensk klimatpolitik, samt om statsrådet har vetskap om huruvida driver liknande projekt på andra platser i världen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Alla projekt granskas och godkänns av FN och regeringen ställer krav på att projekten ska bidra till hållbar utveckling i värdländerna. Regeringen ställer också krav på att rapportera om dessa projekt och särskilt om hur projekten bidrar till hållbar utveckling i värd-länderna. Det är oacceptabelt att ett projekt inte lever upp till kraven. har meddelat att de redan inlett en fullständig utred-ning av projektet. Jag kommer noggrant att ta del av denna uppföljning. Jag utesluter inte att vi måste skärpa kraven för uppföljning av projekten. deltar i totalt 100 bilaterala klimatprojekt inom ramen för programmet för internationella klimatinsatser. Kachung är dock det enda återbeskogningsprojektet av myndighetens bilaterala projekt. Beslut om deltagande i projektet i Kachung togs . har ett mål om utsläppsminskningar på . Den föregående regeringens linje var att en tredjedel av detta skulle ske genom internationella klimatinsatser. Regeringens ambition är att i ökad utsträckning att nå målet genom nationella insatser.
frs · H312295 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Fi2015/05175 Svar på fråga 2015/16:295 av (M) Felaktiga påståenden från finansministern har frågat mig hur jag dragit slutsatsen att vill att ska upphöra ett betala EU-avgiften. Min analys var att idé om att ska begära sänkt EU-avgift saknar verklighetsförankring inom ett överskådligt tidsperspektiv eftersom EU-budgetens inkomstsida är helt regelstyrd av rådets beslut om EU:s egen medel. Jag drog därför slutsatsen att avsåg det som är teoretisk och praktiskt möjligt att göra - men ett kostsamt regelbrott - att låta bli att betala in avgiften. Jag är överraskad av att presenterar ett så verklighetfrämmande förslag. Alliansregeringen förhandlade med brett parlamentariskt stöd fram rabatter i förhandlingarna om budgetramen för perioden och som fastställdes enhälligt i rådet. (Liksom den dåvarande Socialdemokratiska regeringen gjorde detsamma 2005-06). Alliansregeringen överlämnade så sent som propositionen (2013/14:238)om godkännande av rådets beslut om EU:s egna medel för perioden och framåt till . har därefter med bred majoritet ställt sig bakom förslaget att godkänna beslutet. Mot den bakgrunden borde vara väl insatta i hur komplex denna fråga är och veta att det inte finns något sätt att begära nedsatt avgift inom ramen för vare sig gällande - eller kommande - regelverk. borde vidare känna till att det inte finns något tillfälle att förhandla rabattfrågan igen förrän i förhandlingen om EU:s fleråriga budgetram för perioden . Mot den bakrunden drog jag den logiska slutsatsen att förordade att - i strid med gällande och enhälligt överenskomna regler - skulle utnyttja den kortsiktiga flexibilitet som man kan anse finns och låta bli att betala avgiften fullt ut, vilket också innebär regelbrott. I detta sammanhang vill jag också framhålla att de rabatter som erhåller ännu inte påverkat avgiften till fullo då beslutet om egna medel ännu inte ratificerats av samtliga medlemsstater. Regeringen räknar med att det kommer att ske och att rabatterna därefter verkar fullt ut. Att försöka förhandla om reglerna – vilket jag bedömer som ett helt orealistiskt handlingsalternativ – skulle med all säkerhet kullkasta tidtabellen för slutförandet av ratificeringen och därmed leda till en högre medlemsavgift än vad som annars hade varit fallet eftersom rabatterna inte skulle kunna tillämpas enligt plan. Jag kan vidare konstatera att inte tycks vara riktigt på det klara över vad de vill. I förra veckans utspel beskrevs målet som att ”ska kräva lägre EU-avgift” och att ”regeringen ska driva att avgift ska sänkas ”. I fråga beskrivs målet som att ”bör kräva tillbaka mer av medlemsavgiften”. Det senare kan tolkas som att frågeställaren anser att bör kräva ett högre återflöde från EU-budgeten.
frs · H312296 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03835/Nm Svar på fråga 2015/16:296 av (M) Problemet med sjögull i våra vatten har frågat mig om vad regeringen avser att göra åt den växande problematiken med flytbladsväxten sjögull i och andra vattendrag. Bakgrunden är att sjögull, som har sitt ursprung i och , efter utplantering i svenska sjöar och vattendrag sprider sig invasivt och orsakar igenväxning. Jag vill inledningsvis framhålla att arbetet med invasiva främmande arter är en fråga som regeringen arbetar aktivt med. Vi medverkar i EU-arbetet med att ta fram en lista med invasiva främmande arter av unionsbetydel-se, vilken planeras att fastställas . Sjögull kommer emellertid inte att finnas med på den listan eftersom den förekommer naturligt i . kan däremot arbeta med bekämpning av sjögull på den nationella nivån, bland annat inom ramen för en lista av invasiva främ-mande arter av nationell betydelse. Våra myndigheter Havs- och vatten-myndigheten och arbetar intensivt med frågan om invasiva främmande arter. Det projekt om bekämpning av sjögull som nämner i sin skriftliga fråga lämnade in sin ansökan om bidrag till . Projektet är ett s.k. LIFE-projekt och bakom ansökan står fem länsstyrelser, fyra kommuner och två vattenvårdsförbund. Syftet med projektet, som sträcker sig från till , är att få bort växten som spridit sig långt utanför de vatten där den planterats in. Regeringen har ökat anslagen till både Havs- och vattenmyndigheten och och genom detta finns det bättre möjligheter för dessa myndigheter att medfinansiera projekt.
frs · H312297 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr S2015/07302/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:297 av (M) Antalet specialistsjuksköterskor inom svensk sjukvård har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att öka antalet specialistsjuksköterskor inom svensk sjukvård. Regeringen har tagit initiativ till en rad åtgärder som kan bidra till bättre kompetensförsörjning. Till exempel byggs nu vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar ut för att kunna möta arbetsmarknadens och vårdens behov. I budgetpropositionen föreslås denna utbyggnad fortsätta och specialistsjuksköterskeutbildningen ska öka med totalt 600 nybörjarplatser. Det är dock arbetsgivarna, det vill säga landstingen och kommunerna i första hand, som har ansvar för att säkerställa kompetensförsörjningen inom vården. Detta kan till exempel ske genom att skapa incitament att välja de yrken där efterfrågan överstiger tillgången men det är även viktigt att lärosätena och hälso- och sjukvårdshuvudmännen för en dialog kring utbud och behov. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det avsätts en miljard för en satsning på bland annat bättre användande av professionernas kompetens och förbättrade förutsättningar för kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. För att ytterligare skapa förutsättningar för att effektivisera arbetet med kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården har jag initierat en nationell kompetenssamling för hälso- och sjukvården. De inbjudna är företrädare för såväl landstingen och regionerna genom SKL, som för medarbetarnas fackliga organisationer, patientorganisationer, privata vårdgivare och några av de mest centrala statliga aktörerna. Syftet med kompetenssamlingen är bl.a. att öka förståelsen för varandras uppdrag och förutsättningar.
frs · H312298 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03836/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:298 av (M) Klimataspekterna i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att klimataspekterna i ska beaktas i högre grad. Då utgångspunkten för frågeställning rör till-stånd och tillsyn vad gäller vattenkraft vill jag inleda med att konstatera att vattnets kraft har nyttjats av människan i många århundranden, vilket har format och påverkat de vattenanknutna miljöerna. Bevarade histo-riska byggnader och lämningar vid sjöar och vattendrag utgör vik-tiga och värdefulla inslag i vår livsmiljö och väsentliga delar av kultur-arvet. Den svenska vattenkraften byggdes ut när miljökrav-en inte var desamma som och att det i huvudsak inte har genomförts några miljöanpassande åtgärder vad gäller förutsättningar för djur- och växtliv dessa anläggningar varit i drift. Den förra regeringen tillsatte den så kallade vattenverksamhetsutredningens för att se över reglerna om vattenverksamheter. Utredningens uppdrag var att ta fram förslag till ändringar som säkerställer att alla tillståndspliktiga vatten-verksamheter har tillstånd i överenstämmelse med de miljökrav som ställs i liksom att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. Utredningens förslag till ändringar skulle eftersträva en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen. Utred-ningen har lämnat sitt slutbetänkande till regeringen och utredningens förslag har därefter remitterats. Förslagen bereds inom och regeringen avser att återkomma till i frågan. En framtida lagreglering behöver se till att vi ökar takten för att anpassa vattenkraften till dagens miljökrav, och att vi når de av fast-ställda miljökvalitetsmålen samt de mål som finns inom energi- och klimatpolitiken. Vattenkraften är avgörande i omställningen till ett helt förnybart energisystem och därmed även för att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ska kunna nås. I det fortsatta arbetet måste avvägningar även göras mellan olika intressen som t.ex. fiskvandring, kraftsystemets behov och värnande av kulturmiljöintressen.
frs · H312299 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03837/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:299 av (M) har frågat mig vad som händer med vatten-kraftsutredningen. Den förra regeringen tillsatte den så kallade vattenverksamhetsutred-ningen (M 2012:01) för att se över reglerna om vattenverksamheter. Utredningens uppdrag var att ta fram förslag till ändringar som säker-ställer att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i över-ensstämmelse med de miljökrav som ställs i liksom att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. Utredningens för-slag till ändringar skulle även eftersträva en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen. har lämnat sitt slutbetänkande till regeringen och utredningens förslag har remitterats. Förslagen bereds inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan.
frs · H312300 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/ 07848/MRT Svar på fråga 2015/16:300 av (M) Tyngre lastbilar på våra vägar har frågat mig vilka hinder utöver bärigheten på vissa broar jag har stött på i arbetet att få fram lagstiftning som möjliggör tunga fordon om som förklarar att regeringen inte kunnat hålla den tidsplan nuvarande finansministern utfäste i valrörelsen. Regeringen är generellt positiv till att tillåta tyngre lastbilar under förutsättning att det leder till mindre miljö- och klimatpåverkan, effektivare transporter, nytta för näringslivet och att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. Regeringens ambition är att minska miljöpåverkan från transportsektorn och regeringen vill se en överflyttning av långväga transporter, inklusive gods, från väg till järnväg och sjöfart. beslutade regeringen att höja den högsta tillåtna bruttovikten från på vägar som tillhör bärighetsklass 1. Från är därmed av det statliga vägnätet tillgängligt för 64-tonslastbilar. Regeringens beslut stärker konkurrenskraften hos svensk åkerinäring som lastbilstrafikens miljö- och klimatpåverkan kan minska. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att tillåta tyngre lastbilar (med en bruttovikt på upp till ) att trafikera vissa delar av det allmänna vägnätet. ska särskilt utreda om höjda bruttovikter kan leda till en oönskad överflyttning av gods från järnväg till väg. Utifrån gjorda analyser ska presentera en plan för hur det identifierade vägnätet successivt skulle kunna öppnas för tyngre fordon. Uppdraget ska redovisas till , . Regeringen avser således därefter att återkomma i frågan.
frs · H312301 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08658 Svar på fråga 2015/16:301 av (SD) Missbruk av svenska pass har frågat mig när det kan förväntas att regeringen presenterar konkreta förslag för att rätta till problemet med missbruk av svenska pass. Han har också frågat när den biometriska informationen ska kopplas till datasystemen så att den biometriska informationen faktiskt kan användas för att kontrollera pass med person, samt om regeringen förväntar sig att lagändringar för att åtgärda missbruket ska vara på plats . överlämnades departementspromemorian Missbruk av svenska pass – Omfattning och åtgärdsförslag (Ds 2015:12). I promemorian föreslås bl.a. att svenska medborgare som huvudregel endast ska ha rätt till tre vanliga pass och att giltighetstiden för pass till barn ska sänkas, samt att inom EU bör verka för att kontroll av biometrisk information i pass införs vid de yttre gränserna till hela Schengenområdet. I den mån förslagen kräver lagändringar föreslås att dessa ska träda i kraft . Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds nu i . Att svenska pass missbrukas är ett allvarligt problem och det är angeläget att komma till rätta med den situation som råder. Regeringen har därför som ambition att presentera en lagrådsremiss med förslag till åtgärder för att motverka missbruket.
frs · H312302 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Fi2015/05162/SFÖ Svar på fråga 2015/16:302 av (M) Öppna data har frågat mig vad jag vidtagit för åtgärder avseende öppna data sedan vår debatt i kammaren på temat . har regeringen gett Verket för innovationssystem i uppdrag att fortsätta förvalta portalen t.o.m. (N2015/06980/EF). Förutom grundläggande drift och förvaltning ingår i uppdraget bl.a. att lämna förslag på hur regeringen bäst kan främja näringslivsutveckling baserad på offentlig information, i synnerhet öppna data. Av uppdraget framgår att det är viktigt att driften av portalen säkerställs också på lång sikt. För detta pågår ett arbete i . Regeringen har tecknat en avsiktsförklaring om digital förnyelse av det offentliga med Kommuner och Landsting (N2015/07455/EF). Öppna data är en av de grundläggande principerna bakom denna. Som underlag för regeringens fortsatta arbete har olika myndigheter fått uppdrag på området. Statskontoret har delredovisat sitt regeringsuppdrag om att kartlägga myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information (Fi2015/04644/SFÖ). Vidare ska redovisa sitt regleringsbrevsuppdrag om att se över avgiftsförordningen (1992:191) med anledning av ändringarna i lagen (2010:556) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen).
frs · H312303 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03838/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:303 av (M) Social hållbarhet i (M) har frågat mig vilka åtgärder jag och reger-ingen avser att vidta för att höja arbetet med social hållbarhet i . Vi ser att klimatförändringarna redan är här och den insikten har också nått svenska folket. efterfrågas ledarskap i klimatfrågan och därför har den här regeringen klimatfrågan som en av sina tre huvudprioriteringar. Regeringen har tagit initiativet till ett klimatkliv för att inkludera hela landet i omställningen till ett mer hållbart samhälle. Investeringar i laddinfrastruktur och biogas möjliggörs. Våra städer ska vara både socialt och ekologiskt hållbara som hela ska hålla ihop. I de miljonprogramsområden som så länge eftersatts genomförs upprustning och energieffektivisering. Ny kollektivtrafik främjas också med stadsmiljöavtalen. En elbusspremie införs. Vi tillför också särskilda medel för kollektivtrafik i landsbygd, nya medel för ett bättre underhåll av järnvägen och för byggande av en hållbar stadsmiljö. Genom en kommande cykelstrategi tas initiativ för att fler ska cykla. Vi ser till att stöd finns för alla som köper bilar med mycket låga utsläpp. Genom att satsa på klimatåtgärder och investeringar för en grön utveck-ling och stödja åtgärder som både är klimatsmarta och underlättar människors vardag bidrar vi till ett samhälle där alla kan delta i klimatomställningen som nya svenska jobb kan skapas. Regeringen tar även initiativ för att förbereda för ett förändrat klimat så att vi kan klara de utmaningar som utsläppen av växthusgaser ger upphov till. Regeringen arbetar också genom berörda myndigheter för att på olika sätt uppmuntra till en stadsplanering med inriktning mot hållbar stads-utveckling, vilket även omfattar social hållbarhet. För att säkerställa att vi även framöver har ett bra underlag för våra framtida beslut kommer regeringens framtidsgrupper också bidra med en långsiktig idé- och politikutveckling som förenar konkurrenskraft och jobbskapande med ekologisk hållbarhet och social utveckling.