ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211786 · 2015-09-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:786 Besked om resurser för skollokaler från av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Att ensamkommande flyktingbarn och andra flyktingbarn får ett bra mottagande då de kommer till är grunden för att de ska både få en bra skolgång och må bra. (S) skriver om detta i Dagens Samhälle : ”Att de ensamkommande barnen får ett bra mottagande är centralt för deras fortsatta liv i . Och många kommuner gör allt de kan. Men tyvärr räcker det inte. Staten måste också göra sitt.” kommun är en av de kommuner i som tar emot flest nyanlända flyktingar, enligt SCB nästan sex gånger så många per kommuninvånare som riksgenomsnittet. Kommunen har en bred politisk förankring för mottagandet, och man har något som andra kommuner ofta saknar, bra bostäder till nyanlända. I får familjer bo i vanliga lägenheter som vilka nyinflyttade som helst. Kommunen har också flera boenden för ensamkommande flyktingbarn. har haft en stor utflyttning från kommunen och var den kommun i landet som hade den sämsta ekonomin 2014. Den nya politiska majoriteten i kommunen, allianspartierna och , ser de nyanlända Laxåborna som en positiv utmaning och en möjlighet att kommunen ska kunna vända den tidigare negativa befolkningsutvecklingen. Det finns dock en utmaning man bett titta på. Kommunen ansöker om att få medel beviljade för att renovera upp tidigare lämnade skollokaler för att bereda plats för det utökade elevantalet på 106 nyanlända barn nu när höstterminen startar. Detta blir svårt att finansiera helt utifrån befintlig ekonomi, och dessutom är det osäkert om platserna behövs långsiktigt i kommunen. Detta är bidrag man tror kanske kan beviljas, har kommunen fått som förhandsbesked från . Problemet är att slutgiltigt besked inte lämnas förrän åtgärden är genomförd och kostnaden redan finns. är ett föredöme i sin intention att ta emot nyanlända flyktingar. I det uppdraget ligger att ge en bra barnomsorg och skolgång till barn. Min fråga till justitie- och migrationsministern är: Anser ministern att det är rimligt att besked om finansieringsstöd för renovering av skollokaler från till kommun inte kan ges förrän kostnaden redan finns? Om inte – vilka generella åtgärder är ministern beredd att vidta för att kommuner inte ska hamna i en sådan situation?
fr · H211787 · 2015-09-14 00:00:00 — Fråga 2014/15:787 Samma trafikregler för alla av (M) till Statsrådet (S) har enligt medieuppgifter tagit fram en lista på hur man ska särbehandla mc-åkare i trafiken. Det som bland annat nämns är hastighetsregulator för att spärra maxhastigheten , kraftig ordningsbotshöjning för motorcyklister, körkortsindragning vid hastighetsöverträdelser och införande av ägaransvar för hastighetsöverträdelser på motorcykel. Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att mc-förare ska särbehandlas i trafiken och ha särskilda regler?
fr · H211788 · 2015-09-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:788 Beskattning av landets bilister för att finansiera vårt försvar av (M) till Finansminister (S) ska ha ett starkt försvar. Detta är något som är centralt i en alltmer osäker tid. Att försvarets resurser förstärks och finansieras på ett hållbart sätt är viktigt för oss moderater. Därför är det bra att det finns en försvarsuppgörelse som inkluderar en bred riksdagsmajoritet, vilken ställer sig bakom höjda försvarsanslag. Regeringen har aviserat skattehöjningar på bensin, något Socialdemokraterna var helt emot i valrörelsen. Enligt regeringen ska skattehöjningen användas för att finansiera de höjda försvarsanslagen. De som kommer att få betala skattehöjningarna på bensin är självklart inte alla skattebetalare i . Skattehöjningen drabbar främst bilförare, särskilt bilförarna på landsbygden. Finansieringen av ökade resurser till försvaret och de rödgröna bidragshöjningarna ska därmed betalas i högre grad av jobbpendlare ute i landet än av andra medborgare. Det kan inte vara rimligt att den del av den svenska befolkningen som är beroende av bil för att pendla till jobbet i högre grad än andra ska finansiera det svenska försvaret. Man kan också fråga sig varför inte Socialdemokraterna talade om det i valrörelsen? Mot denna bakgrund skulle jag vilja ställa följande fråga till finansminister : På vilket sätt avser finansministern att kompensera den del av den svenska befolkningen som är beroende av bil för att pendla till jobbet och som därmed i högre grad än andra får finansiera det svenska försvaret?
fr · H211789 · 2015-09-14 00:00:00 — Fråga 2014/15:789 Införandet av skärpta gränskontroller av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) bestämde sig för att skärpa sina gränskontroller. Det är något vi kan behöva göra även här i . Detta skulle underlätta och göra att man bättre kunde hålla ordning och reda i mottagandet av flyktingar. Är denna gränskontroll möjlig att införa i , så är det ju även möjligt att införa samma typ av gränskontroller i . Min fråga till justitie- och migrationsministern är: Är ministern beredd att införa samma typ av gränskontroller i som de kontroller har infört?
fr · H3111 · 2015-09-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1 Utredning av regelverk för välfärdstjänster av (M) till Statsrådet (S) ställde jag följande fråga: ”, , fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster. I sammanfattningen från hemsida står det: ’beslutade regeringen att utreda nya regler för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. ansåg att denna utredning är problematisk och uppmanade därför regeringen i ett tillkännagivande att så fort som möjligt tillsätta en ny utredning. Den nya utredningen ska utreda utvecklade och delvis nya regler som ska garantera valfrihet, mångfald och kvalitet när välfärdstjänster utförs. Utredningen bör bland annat behandla tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, kravställande och uppföljning av kvalitet samt skarpare sanktioner vid misskötsel. En utgångspunkt ska vara att det ska ställas likadana krav på både privata och offentliga utförare. Utredningen bör kunna redovisa sina förslag .’ Eftersom den pågående vinstutredningen (””) skapar stor osäkerhet i välfärdssektorerna och riskerar att drabba både långsiktighet och kvalitet negativt är det angeläget att regeringen skyndsamt tillmötesgår kraven i tillkännagivande. Det har gått sedan riksdagsbeslutet utan att regeringen har gett något besked. Min fråga till statsrådet är därför: När och på vilket sätt avser statsrådet att tillmötesgå det tillkännagivande om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster som beslutat om?” Det korta svaret, levererat av statsrådet efter två veckors betänketid, löd: ”Tillkännagivandet och behovet av tilläggsdirektiv bereds inom .” Statsrådet svarar således inte på frågan. Det framgår inte av svaret när eller på vilket sätt regeringen avser att tillmötesgå tillkännagivande. Enligt 13 kap. 5 § regeringsformen har en riksdagsledamot rätt att ställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning. är en viktig del av kontrollmakt och jag förutsätter att statsrådet respekterar detta. Därför upprepar jag, när det nu har gått tillkännagivande, frågan till : När och på vilket sätt avser statsrådet att tillmötesgå det tillkännagivande om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster som beslutat om?
fr · H31110 · 2015-09-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:10 Lagen om ekonomiska föreningar av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) behandlades en motion i riksdag som handlade om en ny lag för ekonomiska föreningar. I svaret redovisade utskottet att en utredning gjorts där det föreslagits en helt ny lag. Utredningens förslag remissbehandlades och bereds nu vidare inom . Jag vill därför fråga ministern när vi kan förvänta oss ett förslag till ny lag från regeringen.
fr · H31111 · 2015-09-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:11 Minknäringen av (M) till Statsrådet (S) Representanter från regeringspartierna har vid ett flertal tillfällen sagt att minkbönder skulle få avsluta sin verksamhet när regeringen kom till makten. Efter regeringsskiftet efter valet har frågan kommit upp i debatten men något beslut är ännu inte fattat. Regeringen har aviserat att det ska komma en ny djurskyddslag men den finns inte med i propositionslistan . Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att förbjuda minknäringen eller ändra i den förordning som styr näringen?
fr · H31112 · 2015-09-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:12 uppgifter av Boriana (M) till Finansminister (S) Det har uppmärksammats i medierna att svenska snabblånebolag lånar ut pengar till spelande, trots att spel på kredit är förbjudet i svensk lag. Dessutom anlitar dessa bolag kronofogden för att driva in spelskulderna. Därför vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för förhindra att oavsiktligt underlättar för brottslig verksamhet?
fr · H31113 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:13 Näringslivspaket för av (M) till Närings- och innovationsminister (S) meddelade klimat- och miljöminister att regeringen utlyser 15 nya Natura 2000-områden på , som regeringen utökar 10 befintliga områden. Totalt handlar det om i storleksordningen mark. I samband med presskonferensen utlovades ett näringslivspaket om totalt 100 miljoner för att ”skapa långsiktigt hållbara jobb”, med särskilt fokus på kalkindustrin, till följd av att nya täkter nu är mindre troliga. Det återstår dock flera frågetecken om detta näringslivspaket. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern: När börjar, respektive slutar, åtgärderna inom detta näringslivspaket?`
fr · H31114 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:14 Näringslivspaket för av (M) till Närings- och innovationsminister (S) meddelade klimat- och miljöminister att regeringen utlyser 15 nya Natura 2000-områden på , som regeringen utökar 10 befintliga områden. Totalt handlar det om i storleksordningen mark. I samband med presskonferensen utlovades ett näringslivspaket om totalt för att ”skapa långsiktigt hållbara jobb”, med särskilt fokus på kalkindustrin, till följd av att nya täkter nu är mindre troliga. Det återstår dock flera frågetecken om detta näringslivspaket. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern: Vilka åtgärder är möjliga inom detta näringslivspaket, och är medlen på något sätt öronmärkta för en särskild industri eller de nuvarande anställda som riskerar att förlora jobbet när deras arbetstillfällen omöjliggörs av regeringens beslut?
fr · H31115 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:15 Ökat skattekrångel med nya regler för och av (M) till Finansminister (S) Regeringen har föreslagit försämringar av RUT- och ROT-avdragen. Avdragsrätten för sänks från . Taket för sänks från till . har vi haft ett gemensamt system för båda reformerna som varit enkelt och tydligt för såväl privatpersoner som företagen som erbjuder dessa tjänster. På goda grunder kan kritik riktas mot hur regeringens RUT- och ROT-förslag slår ut viktiga jobb. Allvarligare blir kombinationen av försämringar och krångligare regelverk som ökar risken för både misstag och problem. Lägg till det att skattekrångel och skatteadministration enligt internationella undersökningar från är ett problem som många företagare i vittnar om som ett hinder för att växa och utvecklas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur mycket extra kostnader beräknar finansminister att det ökade skattekrånglet med de föreslagna försämrade reglerna för RUT- och ROT-avdragen kommer att kosta myndigheten respektive berörda företag att hantera?
fr · H31116 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:16 Hur många människor som får sänkt disponibelinkomst 2016 av (M) till Finansminister (S) har länge haft en praxis där regeringen i budgetpropositionen tydligt redovisar effekter av de framlagda förslagen på såväl sysselsättning som människors ekonomi. Vi kan konstatera att regeringen brutit med denna kloka praxis och att det därför är otydligt vilka effekter regeringens förslag får. I samband med att budgeten presenterades väcktes frågan hur många människor i som får en sänkt disponibelinkomst som effekt av regeringens förslag. I diskussionen lyftes att sex av tio människor får mindre pengar i plånboken, men också att så många som åtta av tio hushåll får mindre pengar i plånboken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur många människor får en sänkt disponibelinkomst 2016 som en effekt av förslagen i regeringens budgetproposition?
fr · H31117 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:17 Regeringens förslag att göra det mindre lönsamt för äldre att arbeta av (M) till Finansminister (S) Det är fantastiskt att allt fler människor i lever allt längre. Det ställer dock krav på att fler arbetar mer och längre för att finansiera viktiga välfärdsverksamheter. Om människor stannar kvar lite längre på arbetsmarknaden har det mycket stor betydelse för såväl privatekonomin som samhällsekonomin. Det är alltså rimligt att mer görs för att få fler äldre att arbeta mer och längre. I förslaget till statsbudget föreslår regeringen en särskild skatt på personer på av lönen. När vi har ett behov av att fler arbetar mer och längre väljer alltså regeringen att det ska bli mindre lönsamt för människor att arbeta. Regeringen har valt att, till skillnad från tidigare praxis, inte öppet redovisa effekter på sysselsättningen av sina olika förslag. Därför är det rimligt att följa upp med en konkret fråga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur många färre jobb och hur mycket minskad sysselsättning räknar finansminister att regeringens höjda skatter på äldre arbetstagare kommer att leda till?
fr · H31118 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:18 Resultatuppföljning på anordnar- och utbildningsnivå av (M) till Statsrådet (S) () har utvecklats snabbt och fyller en viktig funktion för kompetens- och karriärutveckling i det svenska utbildningssystemet. Den nuvarande regeringen har aviserat fortsatt stöd och även utbyggnad av YH-utbildningarna i . Kvantitet får dock aldrig gå före kvalitet. Målet med YH-utbildningar måste vara kvalitet och anställbarhet, vilket även utförare ska bedömas på, vid sidan av arbetsmarknadsbehov. Det är dock svårt som enskild intresserad student att ta del av kvalitetsuppföljning för enskilda utbildningar eller utövare. Jag vill mot bakgrund av detta fråga statsrådet hur hon ser på öppet redovisad kvalitetsuppföljning för enskilda YH-utbildningsanordnare och enskilda YH-utbildningar.
fr · H31119 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:19 Neddragningar av landsbygdsprogrammet av (C) till Statsrådet (S) Det var så sent som som landsbygdsprogrammet äntligen trädde i kraft. Programmet innehåller viktiga pengar för att vi ska kunna investera och utveckla den svenska landsbygden. Det handlar om pengar till utbyggnad av bredband, investeringspengar till landsbygdsföretagande och inte minst viktiga pengar till de gröna näringarna. Landsbygdsprogrammet är en viktig del i att kunna genomföra viktiga investeringar för framtiden och i att möjliggöra utveckling och säkra service i alla delar av . I budgetpropositionen aviserar regeringen att man tar sammanlagt från landsbygdsprogrammet. Dessa pengar ska enligt propositionen gå till andra prioriterade satsningar. Min fråga till statsrådet är: Vad är det för prioriterade satsningar som regeringen avser och som föranleder att regeringen avser att minska anslaget till landsbygdsprogrammet med 50 miljoner?
fr · H3112 · 2015-09-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:2 Småskalig vattenkraft av (S) till Klimat- och miljöminister (MP) Jag har kontaktats av ägare till små vattenkraftverk i min valkrets i . En statlig utredning har lämnat ett betänkande, I vått och torrt - förslag till ändrade vattenrättsliga regler. Utredningen har väckt stor oro för vilka effekter den får för möjligheten att bedriva vattenkraft under rimliga former. som diskussion pågår om det rimliga i utredningens förslag har i en tillsynskampanj som orsakat en akut oro bland ägare till småvattenkraftverk. Man hävdar att vattenkraftverk som bedrivits på ort och ställe i många nu måste söka nya tillstånd. Det kan låta oskyldigt, men kostnaden för detta är större än intäkterna från kraftverken och skulle i värsta fall kunna leda till personlig konkurs och att småföretag på landsbygden läggs ned. Detta utan att någon förbättring av miljön har skett. Det rimliga nu skulle vara att avvaktar med att kräva in nya tillstånd tills det nya rättsläget blir klart. Att enskilda drabbas av en tragedi och att hundraåriga natur- och kulturvärden går tillspillo på grund av byråkratisk stelhet är inte acceptabelt. Tänker klimat- och miljöministern att göra något åt den orimliga situationen som beskrivs ovan?
fr · H31120 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:20 Beredningen av nya Natura 2000-områden på norra av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) meddelade klimat- och miljöminister att regeringen utlyser 15 nya Natura 2000-områden på , som regeringen utökar 10 befintliga områden. Totalt handlar det om i storleksordningen mark. En del av den mark som blivit Natura 2000-område har varit av intresse för kalkbrytning; bland annat har företaget tillstånd att skapa en ny täkt enligt en dom i Mark- och . Den domen har vunnit laga kraft. Vidare finns det frågetecken kring vilka mål man försöker uppnå genom att utpeka dessa områden som Natura 2000. Europeiska unionen har pekat på behov av skydd för bland annat tumlare, havsgrottor och barbastell. finns svenska mål om att skydda vissa naturtyper – däribland karsthällmarker, basiska berghällar och rikkärr. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Är det svenska eller europeiska mål som ligger till grund för beslutet att skapa 15 nya Natura 2000-områden på , och har regeringen under beredningen av ärendet tagit särskild hänsyn till krav på respekt för äganderätten?
fr · H31121 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:21 Neddragning på vuxenutbildning av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen har som ett av sina förslag i budgeten presenterat en nationell prioritering av vuxenutbildningen. Hur dessa medel ska fördelas och prioriteras är också känt satsningar som alliansregeringen genomförde i regeringsställning och genom beslut av . Det finns nu indikationer på att vissa kommuner, exempelvis stad, aviserar en neddragning av den kommunala vuxenutbildningen, som har ansvar för sfi för nyanlända, grundläggande samt gymnasiala kurser. Det är centralt att vuxenutbildningen finns tillgänglig och inte minst har fokus på att stärka individers möjligheter att komplettera om man saknar kurser för högre utbildning, men i ännu högre grad på att man ska kunna erbjudas en yrkesutbildning som underlättar övergången till ett arbete. Det är också viktigt att statliga resurser till kommunerna inte totalt innebär en minskning eller lika stort utbud, utan att man breddar möjligheten för fler att studera. Detta riskeras nu när kommuner som planerar neddragningar. En alternativ konstruktion är att staten villkorar statsbidragen med att det kommunala måste finnas kvar – att man inte kan spara motsvarande den nivå som man kan erhålla från . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att villkora statsbidragen för vuxenutbildning – att en medfinansiering krävs för att ta del av resurserna?
fr · H31122 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:22 Regionaliserad läkarutbildning i norra av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) Läkarprogrammet vid utökades och drivs i regionaliserad form på fyra orter: , , och . Regionaliseringen skedde efter uppvaktningar av regeringen från de fyra norrlandstingen och har varit en mycket välkommen och lyckad satsning. Syftet var att säkerställa läkarförsörjningen i de norra landstingen. Fyra kullars studenter har examinerats, och det kan konstateras att vid de studieorter dit utbildningen decentraliserats har mellan av studenterna valt att stanna för att göra sin AT-tjänstgöring. Utbildningen bedrivs under terminerna 6–11 i regionaliserad form och har inneburit att eleverna erbjudits undervisning till hög kvalitet, då tillgången till kliniska utbildningsplatser varit större än vid tidigare utbildningsmodell. Ledningen för landstingen har med eftertryck uttalat att den regionaliserade utbildningen är ett viktigt verktyg för att klara läkarrekryteringen och är en viktig åtgärd för att stärka den vetenskapliga miljön i norra sjukvård. Ytterligare en positiv effekt av regionaliseringen har varit att distanskommunikationen har utvecklats för att kunna arbeta mellan de olika sjukhusen/landstingen genom videokonferenssystem. har meddelat att utbildningen bedrivs med underskott och att omföringar inom utbildningsbudget inte är möjliga. Då de fyra norrlandstingen befinner sig i en mycket ekonomiskt utsatt situation och rektor befarar att en av utbildningsorterna måste läggas ned frågar jag ministern för högre utbildning och forskning, : Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att förhindra en nedläggning, vilken skulle få förödande konsekvenser för läkartillgången i de fyra nordliga landstingen?
fr · H31123 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:23 Stöd till brottsofferjourerna – Luleåmodellen av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) besökte jag kommun och den lokala brottsofferjouren. De har en mycket fin verksamhet som i grunden bygger på ideella krafter. Men genom att också kommunen och det lokala näringslivet stöttar har man en verksamhet med anställd personal som kan ge råd och stöd till brottsoffer. Det kan vara vittnesstöd men också vägledning, hjälp med kontakt med advokat eller myndigheter, att följa med till domstolen etcetera. Listan kan göras lång. Villkoren för brottsofferjourerna är väldigt olika i landet, och avdelningen i verkar vara unik i sitt att arbeta. Till skillnad från många andra jourer stöttar de både män och kvinnor, oavsett brottskategori enligt . Denna samverkan och denna omfattande stödverksamhet, som vi kan kalla Luleåmodellen, borde spridas och möjliggöras på fler ställen. Mot bakgrund av erfarenheten från blir min fråga till justitieminister (S): Kommer ministern och regeringen att förändra ersättningsmodellen till landets jourverksamhet så att verksamheter som brottsofferjouren i , som jobbar med både män och kvinnor, kan få bättre villkor ekonomiskt och verksamhetsmässigt?