ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312166 · 2015-10-28 00:00:00 — Dnr Ju2015/07904 Svar på fråga 2015/16:166 av (M) Onyktra förare har frågat mig vad jag avser att göra för att få bort de onyktra förarna och att åklagarna verkligen ser till att åtala de brottsmisstänkta. Onyktra förare innebär en stor trafiksäkerhetsrisk. Att bidra till att minska antalet döda och skadade i trafiken är en självklar och viktig del av arbete. Nykterhet och körkortsbehörighet kontrolleras vid varje förar- och fordonskontroll och är en uppgift som utförs av samtliga poliser i yttre tjänst. I syfte att förhindra återfall i bl.a. rattfylleribrott och därigenom förbättra trafiksäkerheten beslutade regeringen en proposition med förslag som har medfört ökade möjligheter att förverka fordon som har använts vid trafikbrott (prop. 2014/15:26). Återfall i brott beaktas i skärpande riktning vid påföljdsbestämningen. Brott som har begåtts efter en tidigare dom men innan påföljden har verkställts behandlas dock inte på ett konsekvent sätt som återfall. Regeringen arbetar nu med ett förslag som ska ändra på det. I gäller en absolut förundersökningsplikt, vilket innebär att så snart det finns misstanke om brott ska en förundersökning inledas. Åklagaren har dessutom en absolut plikt att åtala, om han eller hon efter genomförd förundersökning bedömer att domstolen kommer att fälla den misstänkta personen. Av processekonomiska skäl finns det dock regler om förundersökningsbegränsning och åtalsunderlåtelse. I de allra flesta fall åtalar eller strafförelägger åklagaren den som kör rattfull. När så inte sker handlar det oftast om att en och samma person är misstänkt för många brott och att straffet inte skulle påverkas av att man utreder ännu ett. Det är också möjligt att häkta en person för grovt rattfylleri om det finns risk för att han eller hon fortsätter sin brottsliga verksamhet, s.k. recidivfara. Det finns alltså goda möjligheter för polis och åklagare att lagföra den som kör onykter. Jag utgår från att myndigheterna följer de regelverk som finns och avser inte att vidta någon åtgärd.
frs · H312168 · 2015-10-28 00:00:00 — Dnr Ku2015/02561/DISK Svar på fråga 2015/16:168 av (KD) Våld och hot mot troende flyktingar har frågat inrikesminister på vilket sätt han kommer att verka för att alla som kommer till vårt land respekterar de lagar och grundläggande principer som samhället vilar på, inklusive religionsfriheten. Frågan har överlämnats till mig. Jag har bjudit in till kunskapshöjande aktiviteter för allmänheten och dialoger med utsatta grupper om rasism och liknande former av fientlighet på olika platser i landet. Representanter från civilsamhället, politiker och tjänstepersoner deltar vid aktiviteterna. Dessa aktiviteter är en del av det löpande arbetet inom området men även ett förarbete för den nationella plan mot rasism och liknande former av fientlighet som planeras. I den nationella planen kommer även åtgärder mot hatbrott att ingå. Rasism och andra typer av fientlighet i samhället skapar en grogrund för hatbrott och för att lyckas bekämpa dem är det avgörande att ta ett samlat grepp om dessa frågor. Rättsväsendet har också en viktig roll i arbetet mot hatbrott och för att värna människors grundläggande fri- och rättigheter. Den rollen behöver stärkas ytterligare. har redovisat ett antal förslag för att utveckla arbetet med att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar grundläggande fri- och rättigheter. samarbetar också med Säkerhetspolisen på detta område. Säkerhetspolisen fungerar även som remissinstans till i utlänningsärenden i syfte att förhindra att individer som kan utgöra ett säkerhetshot etablerar sig i . Även arbetar med att utveckla sitt arbete mot hatbrott genom att ta fram nya riktlinjer för bekämpning av hatbrott som väntas vara klara . Därutöver pågår ett projekt som går ut på att granska hur åklagare hanterar förundersökningar med hatbrottsmotiv. Granskningen omfattar ca 300 ärenden och resultatet kommer att presenteras . Det finns minst en åklagare på varje åklagarkammare i landet som är specialiserad på hatbrott.
frs · H312169 · 2015-10-28 00:00:00 — Dnr N2015/07281/JM Svar på fråga 2015/16:169 av (M) Kreditgarantier till lantbruket har frågat mig vilka satsningar på svenskt produktionsjordbruk jag är redo att göra för de medel som har gjorts tillgängliga då de statliga kreditgarantierna aldrig har sjösatts? Mjölkböndernas organisationer har bett om statliga kreditgarantier för att överbrygga den nuvarande krisen. Med mjölkföretagens bästa för ögonen så avsatte regeringen en kreditram för utlåning och därmed startades arbetet med att ta fram en kreditgaranti. Arbetet med att ta fram ett garantilån har bedrivits tillsammans med Riksgälden och banksektorn. Den gemensamma slutsatsen är att den statliga garantin riskerar att försätta lantbrukaren i ett sämre läge om denna hamnar på obestånd. Bankernas bedömer att deras flexibilitet i hanteringen av företagens skulder vid en obeståndssituation minskar. Det kan minska möjligheten att göra en rekonstruktion eller en ordnad avveckling, vilket vore till nackdel för mjölkföretagen. Därför har arbetet avbrutits i samråd med branschen och bankerna . Kreditramen utgjorde ett tak för det belopp staten genom Riksgälden maximalt fick ställa statlig borgen för. En garanti för ett lån ska dock inte förväxlas med en utgift. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsattes dock medel för att subventionera garantiavgiften. Denna budgetpost används nu istället för att tilläggsfinansiera det särskilda stöd som inom EU lämnas till mjölkproducenter med anledning av krisen. Min avsikt är att i ska betala ut direktstöd på varav 76 miljoner från EU och 20 miljoner av nationella medel. För att ytterligare stärka mjölkföretagen i den akuta krisen planeras för en ytterligare utbetalning av nationella medel om .
frs · H312171 · 2015-10-28 00:00:00 — Dnr S2015/06839/SF Svar på fråga 2015/16:171 av (M) 55-plus och karenstid har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ändring av regeln som innebär att den som har fyllt inte kan ändra sin karenstid till en kortare karens. Egenföretagare har en grundkarens . Under den tiden får de ingen sjukpenning. Om en egenföretagare vill kan hen välja att i stället för grundkarensen ha en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . På det sättet kan egenföretagare påverka hur hög sjukförsäkringsavgiften blir. Eftersom möjligheten att välja karenstid innebär att egenföretagare kan välja att själva bära en större risk vid sjukfrånvaro mot att avgiften blir lägre finns det begränsningar i hur ett byte till en kortare karenstid kan ske. En kortare karenstid börjar gälla först efter en uppsägningstid. En ändring av karenstid får inte tillämpas vid sjukdom som inträffat innan ändringen har börjat gälla. Den som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) lämnade ett antal förslag som rör egenföretagares villkor i trygghetssystemen. Ärendet bereds i . I det arbetet kan eventuella omotiverade skillnader mellan olika grupper av försäkrade uppmärksammas. Regeringen arbetar med att förbättra näringslivsklimatet så att fler startar företag men även så att befintliga företag och potentiella företag kan växa, exportera och anställa fler. En trygg och förutsebar sjukförsäkring är en del i det arbetet.
frs · H31223 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr Ju2015/07093/ Svar på fråga 2015/16:23 av (FP) Stöd till brottsofferjourerna - Luleåmodellen har frågat mig om jag och regeringen kommer att förändra ersättningsmodellen till landets jourverksamheter så att verksamheter som brottsofferjouren i , som jobbar med både män och kvinnor, kan få bättre villkor ekonomiskt och verksamhetsmässigt. Det arbete som det civila samhällets organisationer utför med att stödja dem som har drabbats av brott är ett mycket viktigt och angeläget komplement till myndigheters och kommuners åtgärder. Det gäller inte minst det arbete som brottsofferjourerna utför. Regeringen möjliggör därför att frivilligorganisationer ska kunna söka stöd för sin verksamhet, bl.a. genom förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. Vidare fördelar genom brottsofferfonden ekonomiskt stöd till olika former av brottsofferinriktad verksamhet och forskning. Höjningen av avgifterna till brottsofferfonden kommer också att skapa förutsättningar för ytterligare förstärkningar av stödet till brottsdrabbade och vittnen. Den vittnesstödsverksamhet som brottsofferjourerna bedriver når ett stort antal brottsutsatta och vittnen. Den fyller en viktig funktion genom att bidra till ökad trygghet och förståelse för rättsprocessen och därmed till ökad rättssäkerhet. I syfte att utveckla verksamheten ytterligare har och i uppdrag att överväga alternativ för att säkerställa en långsiktigt hållbar vittnesstödsverksamhet i hela landet. Uppdraget ska redovisas . Av socialtjänstlagen (2001:453) följer att det är varje kommun som har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp de behöver. I lagen påtalas uttryckligen socialnämndens ansvar för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. Ett uttryck för det är att den huvudsakliga finansieringen av de lokala brottsofferjourerna är .
frs · H31226 · 2015-10-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:26 Gröna klimatfonden och 2015/16:27 Enprocentsmålet av (M) har frågat mig om medel till gröna klimatfonden är additionella eller ingår i biståndsramen samt om den rödgröna regeringen har övergett enprocentsmålet. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. I råder bred uppslutning bakom målet att en procent av BNI ska avsättas för bistånd. Detta är glädjande. är i den internationella toppen med sitt generösa bistånd och där ska vi förbli. Regeringen har 2016 avsatt för bistånd, vilket är en ökning med nästan jämfört med , varav två miljarder härrör från BNI-uppräkning och 886 miljoner är ett tillskott av nya medel. Av detta tillskott går till klimat-finansiering i utvecklingsländer. Sammantaget innebär det att biståndet motsvarar av BNI enligt den beräkningsmodell som användes inom EU. Parallellt arbetar vi för att anpassa biståndsbudgeten till den nya beräkningsmodellen för BNI. ligger självklart kvar på höga nationella biståndsnivåer men procentsatsen sjunker av redovisnings-tekniska skäl. Enligt den nya modellen motsvarar biståndsramen av BNI. redovisar enligt båda modellerna till /DAC. Regeringens målsättning är att biståndet ska uppnå en procent av BNI enligt den nya beräkningsmodellen. Det innebär en väsentlig ambitionsökning för det svenska biståndet eftersom ökningen behöver finansieras inom ramen för befintliga resurser. Utan tillskottet på hade biståndsramen uppgått till Men med det tillskott av medel som regeringen gör uppgår biståndsramen till av BNI enligt den nya beräkningsmodellen. Att höja till av BNI med den nya modellen i ett steg är inte görligt. Medlen är alltså ett tillskott som innebär att biståndet blir mer än en procent av BNI enligt den tidigare beräkningsmodellen och är ett steg mot att uppfylla enprocentsmålet enligt den nya beräknings-modellen. I ökningen ingår medel till den gröna klimatfonden och andra bidrag till klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringens ambition är att mer resurser ska gå till klimat- och utvecklingsfinansiering, vilket nu skett. Att stärka det internationella klimatarbetet är särskilt viktigt just , då det skickar tydliga signaler till världen inför klimatmötet COP21 i .
frs · H31227 · 2015-10-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:26 Gröna klimatfonden och 2015/16:27 Enprocentsmålet av (M) har frågat mig om medel till gröna klimatfonden är additionella eller ingår i biståndsramen samt om den rödgröna regeringen har övergett enprocentsmålet. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. I råder bred uppslutning bakom målet att en procent av BNI ska avsättas för bistånd. Detta är glädjande. är i den internationella toppen med sitt generösa bistånd och där ska vi förbli. Regeringen har 2016 avsatt för bistånd, vilket är en ökning med nästan jämfört med , varav två miljarder härrör från BNI-uppräkning och 886 miljoner är ett tillskott av nya medel. Av detta tillskott går till klimat-finansiering i utvecklingsländer. Sammantaget innebär det att biståndet motsvarar av BNI enligt den beräkningsmodell som användes inom EU. Parallellt arbetar vi för att anpassa biståndsbudgeten till den nya beräkningsmodellen för BNI. ligger självklart kvar på höga nationella biståndsnivåer men procentsatsen sjunker av redovisnings-tekniska skäl. Enligt den nya modellen motsvarar biståndsramen av BNI. redovisar enligt båda modellerna till /DAC. Regeringens målsättning är att biståndet ska uppnå en procent av BNI enligt den nya beräkningsmodellen. Det innebär en väsentlig ambitionsökning för det svenska biståndet eftersom ökningen behöver finansieras inom ramen för befintliga resurser. Utan tillskottet på hade biståndsramen uppgått till Men med det tillskott av medel som regeringen gör uppgår biståndsramen till av BNI enligt den nya beräkningsmodellen. Att höja till av BNI med den nya modellen i ett steg är inte görligt. Medlen är alltså ett tillskott som innebär att biståndet blir mer än en procent av BNI enligt den tidigare beräkningsmodellen och är ett steg mot att uppfylla enprocentsmålet enligt den nya beräknings-modellen. I ökningen ingår medel till den gröna klimatfonden och andra bidrag till klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringens ambition är att mer resurser ska gå till klimat- och utvecklingsfinansiering, vilket nu skett. Att stärka det internationella klimatarbetet är särskilt viktigt just , då det skickar tydliga signaler till världen inför klimatmötet COP21 i .
frs · H31232 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr Ju2015/07150/ Svar på fråga 2015/16:32 av (FP) Bortförda barn vid barn- och tvångsäktenskap har frågat mig om jag avser att göra en översyn av ”lagen och dess implementering”. I frågan nämns den nya civilrättsliga och straffrättsliga lagstiftning för att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap som trädde i kraft . Jag instämmer i att den nya lagstiftningen bör utvärderas. De olika lagändringarna har dock bara varit i kraft , och dessutom bereds ett förslag om att komplettera de nya straffrättsliga bestämmelserna genom att göra stämpling till äktenskapstvång straffbart. En utvärdering ska göras så snart som det finns större erfarenhet av tillämpningen.
frs · H31235 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr Ku2015/02288/KL Svar på fråga 2015/16:35 av (M) Fri entré för barn och unga har frågat mig om fri entré bara ska gälla basutställningar och om det i så fall innebär en återgång till att avgiftsbelägga barn och unga på specialutställningar. Det är regeringens avsikt att utforma fri entré-reformen så att museerna har möjlighet att ta entréavgift av vuxna till vissa tillfälliga utställningar. Barn och unga upp till ska alltjämt ha fri entré till samtliga utställningar vid museerna.
frs · H31237 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr Fi2015/04537/S 3 Svar på fråga 2015/16:37 av (KD) Utredning av företrädar-ansvaret i skatteförfarandelagen har frågat mig när jag avser att tillsätta en sådan utredning av företrädaransvaret som har begärt i ett tillkännandegivande, och varför det har dröjt trots beslut om skyndsam hantering. Regeringen har uppdragit åt att som underlag för regeringens fortsatta arbete med anledning av tillkännagivande redogöra för - hur möjligheten till s.k. borgenärsanstånd används och skulle kunna användas i situationer där det kan bli aktuellt med företrädaransvar, och - hur myndigheten beaktar reglerna om hel eller delvis befrielse från företrädaransvaret när man bedömer vilka fall som ska föras till domstolsprövning, och hur talan där ska utformas. Uppdraget ska redovisas till . Frågan om hur det fortsatta arbetet ska bedrivas bereds i .
frs · H31238 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr N2015/06690/HL Svar på fråga 2015/16:38 av (M) Landsbygdsprogrammet har frågat mig vilka områden inom landsbygdsprogrammet det är som berörs av det sänkta anslaget som avviserats i budgetpropositionen. Det är i nuvarande läge prioriterat från regeringens sida att bidra till en sänkning av kostnadsläget för det svenska jordbruket. Syftet med satsningen är att stärka ekonomin för jordbruksföretagen, vilket överensstämmer med landsbygdsprogrammets målsättning att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Hur neddragningen kommer att göras är en fråga inför kommande ändring av landsbygdsprogrammet och de rutiner som föregår en sådan ändring. Förslag till ändring av landsbygdsprogrammet kommer att beredas i . Jag vill inte föregripa den processen.
frs · H31239 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr U2015/04624/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:39 av (M) Minskad lönsamhet i att utbilda sig har frågat mig varför jag och regeringen gör det mindre lönsamt att studera när är ett av de länder i västvärlden där det lönar sig minst att utbilda sig. Regeringens mål är att ska vara ledande kunskaps- och forskningsnation. För att nå dit föreslår regeringen olika åtgärder för att säkerställa att utvecklas som kunskapssamhälle. Högskoleutbildning skapar en välutbildad arbetskraft vilket ger förutsättningar för forskning och ökad kunskap. Utbildning och forskning ger en möjlighet för att möta framtidens stora samhällsutmaningar och är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft. har det blivit svårare att komma in på högskoleutbildningar och har utbyggnaden av högskolan stannat av. Det trots att antalet sökande till högskolan varit mycket högt. Högskoleutbildning bidrar till bildning och enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. På så sätt bidrar den till att individer kan klara omställning i arbetslivet och verkar för ett livslångt lärande. För att ge fler möjlighet att studera i högskolan genomför regeringen nu en omfattande utbyggnad som 2019 beräknas ha ökat antalet helårsstudenter med 14 600. I utbyggnaden ingår även riktade satsningar för fler utbildningsplatser mot yrken där det råder brist på utbildad personal. Regeringen föreslår också i budetpropositionen en stor satsning på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning. Genom denna satsning får nyanlända större möjligheter att utnyttja sin kompentens och samhället stärks av att denna kompetens tas tillvara. Regeringens satsningar på högskoleutbildning gör det möjligt för fler studenter att utbilda sig i högskolan. En utbyggd högskola ger fler individer möjlighet till vidareutbildning och ett livslångt lärande. Med riktade satsningar på bristyrken kan tillgången på arbetskraft stärkas inom för vår välfärd centrala sektorer som hälso- och sjukvården och skolan. Vi vet också att högskoleutbildade haft lägre arbetslöshet än lågutbildade oavsett konjunkturläge. Regeringens investeringar i högre utbildning är investeringar både för individ och för samhälle.
frs · H31240 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr Ju2015/07203/ Svar på fråga 2015/16:40 av (FP) Polisens möjlighet att avhysa illegala läger har frågat justitie- och migrationsministern vilka konkreta åtgärder han avser att vidta för att polisen ska kunna avhysa läger som strider mot regelverk och är utdömda av till exempel miljö- eller hälsoskäl. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis är det viktigt att slå fast att vi inte kan tillåta att människor utan lov bosätter sig på andras tomter eller flyttar in i andra människors bostäder. Polisen har ett ansvar att beivra denna typ av brott och har redan i gällande lagstiftning och praxis befogenhet att använda tvång för att avlägsna personer vid ordningsstörning eller för att hindra brott. I vilken mån detta är tillämpligt i enskilda fall är naturligtvis upp till myndigheten att bedöma och domstol att pröva. Frågan om otillåtna bosättningar och hur dessa ska hanteras är en prioriterad fråga för regeringen. För markägare kan en sådan bosättning innebära olägenheter i form av t.ex. skadegörelse, nedskräpning och brandrisk. Som enskild markägare kan det vara svårt och kostsamt att ta till vara sin rätt genom särskild handräckning för att få personer i en otillåten bosättning att lämna platsen. En utredare fick därför i uppdrag att analysera och ge förslag på hur markägares möjligheter att få hjälp med handräckning vid otillåtna bosättningar kan förbättras. I det arbetet kommer problematiken med identifikation av den som ska avlägsnas att belysas. Uppdraget ska redovisas och ingår som en del av det åtgärdspaket kring utsatta EU-medborgare som vistas tillfälligt i som regeringen presenterade . Regeringen tillsatte en nationell samordnare för arbetet med utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Samordnaren har i uppdrag att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer som möter utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i och som inte har uppehållsrätt. I samordnarens uppdrag ingår bl.a. att främja en aktiv samverkan mellan berörda aktörer, vilket kan vara särskilt viktigt i de fall då det sker ett avlägsnande från tillfälliga boplatser. Uppdraget ska slutredovisas . I båda dessa uppdrag ska barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () särskilt beaktas. Vidare ska det skydd som följer av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna beaktas i arbetet. Regeringen kommer även fortsättningsvis att intensivt arbeta med dessa frågor och jag följer givetvis utvecklingen på området noga.
frs · H31241 · 2015-10-07 00:00:00 — Dnr M2015/03343/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:41 av (V) fusk samt otillräckliga testsystem för fordonens utsläpp har frågat mig på exakt vilket sätt regeringen trycker på EU för att ändra på testsystemen och vilka bestämmelser det är regeringen vill se ändrade. Det är helt oacceptabelt att har manipulerat avgastester. Utsläppen som manipulerats är farliga för människor och miljö och det är självklart förbjudet i både USAs och EUs avgaslagstiftning att utrusta bilarna med mjukvara för att manipulera testningen. En effekt av manipulering är att det har lett till att frågan om att se över testsystemet för bilarna har fått större uppmärksamhet i EU. Regeringen anser att frågan om hur testsystemen utformas är viktig och har drivit på för förbättrade testmetoder i EU. Men en ny testmetod är ingen garanti mot fusk eller manipulering. Skälet till att vill ha en ny testmetod är att de kontrolltester som våra myndigheter har gjort har visat att det är stor skillnad mellan utsläppen enligt EUs testmetod och i verklig trafik. pågår ett arbete med att anpassa den nuvarande testmetoden för att beakta utsläpp vid verklig körning på väg. deltar aktivt genom experter från Transportstyrelsen. Bland annat ligger underlag från Transportstyrelsens kontrolltester till grund för det arbete som pågår i kommittén. Målsättningen är att den nya testmetoden ska kunna börja tillämpas . Bedömningen är att den nya testmetoden leder till mer miljöanpassade bilar som ger lägre utsläpp i verklig körning, främst av kväveoxider och kvävedioxid. En viktig fråga för är att den nya testmetoden måste vara anpassad till kalla vintertemperaturer. Jag har tillsammans med andra progressiva medlemsländer skrivit brev till berörda generaldirektörer i kommissionen, både och , om att skynda på arbetet med den nya testmetoden. Det är ännu oklart exakt vad manipulationen innebär för bilar i . Det behöver nu tydliggöras för att vi ska kunna ta ställning till eventuella åtgärder. Jag kommer att följa denna fråga noga.