ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212157 · 2015-01-19 00:00:00 — Dnr Ju/2015/84/statssekr Svar på fråga 2014/15:157 av (M) Handläggningstider för vapenlicens har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa kortare och mer enhetliga handläggningstider av vapenlicenser. Regeringens övergripande målsättning för rättsväsendet är bl.a. att ärenden ska handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Handläggningstiderna i ärenden om tillstånd till vapeninnehav är långa och varierar i alltför stor utsträckning mellan de olika polisregionerna. Problemet, som det beskrivs i en tillsynsrapport av dåvarande , är särskilt påtagligt i storstadsregionerna. har vidtagit ett flertal åtgärder för att hantera problemet . Åtgärderna på kort sikt handlar främst om resursförstärkningar till vapentillståndshanteringen i polisregionerna för att förkorta handläggningstiderna. På vidtas bl.a. åtgärder för att utveckla ett digitalt ansökningsförfarande som säkerställer att ansökan är fullständig när den skickas, då många av de licensansökningar som kommer in till polisregionerna är ofullständigt ifyllda. arbetar också aktivt för att sprida information om vilka uppgifter som måste framgå av en ansökan. Hanteringen av vapentillstånd är även ett av många områden som behandlas inom ramen för polisens ombildning, som ett led i att effektivisera ärendeprocesserna. Det förväntas leda till större enhetlighet, ökad nationell samordning och kortare handläggningstider. Vissa åtgärder har således vidtagits och vissa pågår. En kortare process får dock aldrig ske på bekostnad av de kontroller som är nödvändiga för att undvika att tillstånd för att inneha vapen ges till personer som är olämpliga eller inte uppfyller kriterierna. Jag kommer att fortsätta att noga följa frågan för att förvissa mig om att vidtagna åtgärder får effekt.
frs · H212158 · 2015-01-21 00:00:00 — Dnr Fi2015/298/OFA/UR Svar på fråga 2014/15:158 av (S) Upphandling av transporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inkludera även transporter i den tillsatta utredningen om upphandlingslagstiftningen. Jag delar uppfattning att ska ha ett modernt, hållbart och rättvist arbetsliv. Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal ska bl.a. analysera hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i den nya kommande lagstiftningen på upphandlingsområdet. Utredaren ska föreslå hur sådana bestämmelser ska utformas i de tre nya lagarna. Utredaren ska också analysera för vilka kontraktstyper krav på villkor enligt kollektivavtal kan göras obligatoriskt och vilka villkor som kan omfattas av obligatoriet för respektive kontraktstyp. Uppdraget har generell omfattning och avser således även tjänster inom transportområdet. För regeringen är frågor om fler jobb och ordning och reda på arbetsmarknaden av största vikt. Principen bör vara lika lön för lika arbete enligt lagar och kollektivavtal. Villkoren inom yrkestrafiken är ett område av särskild vikt för regeringen. För utredaren är det framför allt möjligheten att ställa krav på kollektivavtal i offentliga upphandlingar som är i fokus. Regelefterlevnad, inte minst inom transportområdet, är av största betydelse för regeringen. Inom detta område har det kommit till uttryck i ett antal nya lagar och förordningar. Det gäller t.ex. nya möjligheter för berörda myndigheter att hindra fortsatt färd vi överträdelser mot gällande regler och även i övrigt kraftfullare sanktioner.
frs · H212159 · 2015-01-21 00:00:00 — Dnr Ju2015/178/statssekr Svar på fråga 2014/15:159 av (FP) Säkerheten för judar i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit samt planerar att vidta för att stärka skyddet för judiska institutioner i . Att förebygga och förhindra att människor utsätts för brott på grund av sin tro eller sitt etniska ursprung är en högt prioriterad fråga för mig som inrikesminister och för hela regeringen. De avskyvärda attentaten i (där bland annat fyra människor med judisk identitet fick sätta livet till i en koscherbutik) blev ytterligare en påminnelse om den utsatthet som många judar lever med världen över. Mot bakgrund av den senaste tidens attentat och ett ökat hot mot såväl judiska som andra religiösa institutioner har beslutat om ett antal åtgärder, bl. a. tillsyn av religiösa lokaler. Nationella operativa avdelningen arbetar med att ta fram en checklista som ska kunna användas i trossamfundens personsäkerhetsarbete. stärker och utvecklar dialogen med företrädare för drabbade församlingar bl. a. i syfte att skapa en gemensam lägesbild kring brott som riktas mot församlingen eller dess företrädare. På ett mer övergripande plan kan emellertid arbete för att bekämpa hatbrott bli bättre. har i uppdrag att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott och ska redovisa det uppdraget . När redovisningen har lämnats, avser regeringen att återkomma angående hur arbetet med att bekämpa hatbrott bör stärkas ytterligare. Judiska har tidigare beviljats i bidrag som syftar till att stödja arbetet med att förbättra säkerheten vid judiska institutioner, evenemang och mötesplatser. För besökte jag den judiska församlingen i och senast träffade jag, tillsammans med statsrådet , företrädare för judiska organisationer för att tala om den judiska minoritetens säkerhet. Jag kommer noga att följa den fortsatta utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder.
frs · H212160 · 2015-01-21 00:00:00 — Dnr Ku2015/170/KA Svar på fråga 2014/15:160 av (FP) Säkerställande att myndigheten museer för världskultur har sitt säte i har frågat mig hur jag avser säkerställa att Statens museer för världskulturs ledning har sitt faktiska säte i . Statens museer för världskultur bildades med uppdraget att visa och levandegöra världens kulturer, särskilt kulturer med ursprung utanför . Tre museer i och ett i samlades i en organisation. I myndighetens instruktion anges att myndigheten har sitt säte i . Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva - utifrån de mål och uppgifter för verksamheterna som och regeringen fastställer - avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. Det gäller även i detta fall. Den årliga myndighetsdialogen är en viktig del i regeringens uppföljning av och dialog med myndigheterna och syftar till att följa upp myndighetens verksamhet, ge en återkoppling och bedömning av resultatet och diskutera verksamheten i ett framåtblickande perspektiv. Inom ramen för myndighetsdialogen med Statens museer för världskultur är myndighetens spridda lokalisering en av de aspekter av verksamheten som regelbundet följs upp.
frs · H212161 · 2015-01-21 00:00:00 — Dnr Ju2015/323/Statssekr Svar på fråga 2014/15:161 av (M) Brutalt rån i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta med anledning av det allvarliga rånet i och att branschorganisationen med flera visar att rån mot livsmedelsbutiker och apotek ökar kraftigt. Butiksrån betraktas av rättsväsendet som ett allvarligt brott. De utgör också ett stort arbetsmiljö- och säkerhetsproblem inom svensk handel. Som skriver ökade rånen mot livsmedelsbutiker och apotek . Siffror från visar dock att butiksrånen generellt har minskat , i linje med trenden . Det är också en brottstyp som varierar mycket mellan åren. Positivt är att rån med skjutvapen har minskat kraftigt . Polisen gör relativt omfattande utredningsinsatser vid butiksrån, och jämförelsevis många brott upp. Självfallet kan uppklaringen alltid bli bättre, men jag tror inte att polisens förmåga att utreda brotten är den enda faktorn. Ett aktivt förebyggande arbete är minst lika viktigt. Enligt studier gjorda av finns många konkreta åtgärder för att minska risken för butiksrån. Det kan handla om relativt enkla förebyggande åtgärder, t.ex. att ha ett högsta maxbelopp i kassan och tydliga dekaler som informerar om detta, förbättrad insyn i butiken, förbättrad belysning, säkerhetsutbildning för personal med mera. Även mer generella åtgärder kan vara att identifiera högriskbranscher och butiker som ofta utsätts för rån, samt att minska kontanthanteringen i stort. Detta är något som arbetar med tillsammans med , andra myndigheter och fackförbund, bland annat genom utbildning av personal och rådgivning till butiker. Regeringen anser att det finns stor potential att utveckla det brottsförebyggande arbetet mot alla typer av brott. Detta är inte enbart en fråga för , utan för en lång rad andra aktörer som kommuner, branschorganisationer, företag och frivilligorganisationer. Regeringen avser därför att återkomma med förslag på hur samhällets brottsförebyggande arbete kan förbättras.
frs · H212162 · 2015-01-21 00:00:00 — Dnr S2015/224/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:162 av (M) Patientsäkerhet och läkemedel (M) har frågat mig om jag och regeringen är beredda att äventyra patientsäkerheten och bortse från vetenskap och beprövad erfarenhet genom att gå vidare och utan genomarbetad långsiktig forskningsbaserad process godkänna antroposofiska preparat som sedvanliga läkemedel. Inledningsvis vill jag tydliggöra att regeringen inte har för avsikt att medverka till att antroposofiska preparat får en gräddfil till registrering eller godkännande som läkemedel. Tvärtom handlar den pågående processen om att få slut av särbehandling genom ständiga beslut om undantag från det ordinarie regelverket för läkemedel. har Vidarkliniken i fått tillfälliga tillstånd från såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar att använda antroposofiska preparat som inte är godkända läkemedel. En sådan ordning innebär att antroposofiska preparat undantas från den normala hanteringen i fråga om registrering eller godkännande av läkemedel. Sådana undantag i taget är i längden en ohållbar ordning. har på förra regeringens uppdrag tagit fram förslag till regelverk där antroposofiska medel kan godkännas eller registreras utan att patientsäkerheten äventyras som användaren inte missleds om vilken verkan medlen har. Detta genom att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att införliva artikel 16.2 i läkemedelsdirektivet (2001/83/EG) i svensk läkemedelslagstiftning. I den rapport som presenterade konstateras att det inte finns några rättsliga hinder att införa särskilda bestämmelser för homeopatiska läkemedel i svensk lagstiftning enligt artikel 16.2 i läkemedelsdirektivet. Nationella principer och särdrag innefattar långvarig homeopatisk eller antroposofisk användning vilket ger stöd för fyra alternativa regulatoriska konstruktioner där det nuvarande för traditionella växtbaserade läkemedel används som grundläggande princip. Syftet med denna pågående process är att få slut av särbehandling genom ständiga beslut om undantag från det ordinarie regelverket för läkemedel. De grundläggande principer som gäller i svensk och europeisk läkemedelslagstiftning ska tillämpas även på antroposofiska preparat. Som patient ska man alltid kunna lita på hälso- och sjukvården; de läkemedel som används inom den inkluderat. Som ansvarig minister har jag några ingångsvärden i den fortsatta processen: - Det är som ska avgöra vilka preparat som ska godkännas eller registreras. Det ska inte vara separata regeringsbeslut. - Varje enskilt preparat ska prövas av . Denna prövning ska vara av samma art för så kallade antroposofiska läkemedel som för andra jämförbara preparat. Rapporten från kommer att nu skickas ut på remiss. Jag för gärna en fortsatt dialog med andra partier om den exakta utformningen av ett kommande förslag kring hur dessa medel ska regleras.
frs · H212163 · 2015-01-21 00:00:00 — Dnr Ju2015/345/Statssekr Svar på fråga 2014/15:163 av (S) Trafikpoliser har frågat om vilka åtgärder jag avser vidta för att den nya polisorganisationen ska bli ett effektivt verktyg i kampen mot illegal inrikes yrkestrafik. Polisens uppgift att förebygga, förhindra och ingripa mot brott gäller även i trafiken. En viktig utgångspunkt i polisens trafiksäkerhetsstrategi är därför att samtliga poliser i yttre tjänst aktivt ska medverka i arbetet mot kriminella i vägnätet. Möjligheten till effektiv kontrollverksamhet har tidigare begränsats av att befogenheter, ansvar och prioriteringar varit underställda beslut i varje polismyndighet. Omorganisationen av polisen möjliggör effektiv resursfördelning över landet, en likriktad kontrollverksamhet samt enhetlig tillämpning av både den nationella och europeiska lagstiftningen på området. har tidigare tillkännagivit att det utöver mer kännbara böter och sanktioner bör införas en effektivare möjlighet för polisen att kunna verkställa ett beslut om att hindra ett fordons fortsatta färd. Med anledning av detta har flera propositioner beslutats av . Mot bakgrund av propositionen Utökade befogenheter för civilanställda inom och har beslutat bl.a. att bilinspektörer ska få vissa ytterligare befogenheter. Förslagen innebär sammantaget förbättrade möjligheter att kontrollera och motverka den olagliga yrkesmässiga godstrafiken. Det är polisens ansvar att bedöma hur den samlade resursen ska användas och att kompetensförsörjningen är väl avvägd i förhållande till verksamhetens behov. Jag kommer att följa utvecklingen på området.
frs · H212164 · 2015-01-26 00:00:00 — Dnr N2015/757/TIF Svar på fråga 2014/15:164 av (S) Nedsläckning av landsbygden har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika en nedsläckning av landsbygden. Frågan är ställd mot bakgrund av att Region skrivit till och frågat vad verket avser att göra med de 2100 lampor som regionen har längs statliga vägar och vars kvicksilverlampor nu måste bytas ut. Precis som beskriver övertog en del av vägbelysningen från kommuner och nätägare. Den del man tog över svarade mot vad man som väghållare behövde av rena trafiksäkerhetsskäl. Samma princip gäller alltjämt, den belysning som staten svarar för längs en statlig väg är den som behövs av trafiksäkerhetsskäl. Det finns inget som hindrar att någon annan, exempelvis Region , av andra skäl svarar för belysning längs en statlig väg. Belysningen måste då uppfylla de utformningskrav, bl.a. baserade på internationella forskningsrön, som gäller för statens egen belysning. Jag anser att som väghållare, genom att bedöma behovet av belysning utifrån trafiksäkerhetsituationen på platsen, gör en rimlig avvägning av det statliga åtagandet. Jag avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H212167 · 2015-01-28 00:00:00 — Dnr U2015/246/S Svar på fråga 2014/15:167 av (KD) Utbildningsministerns möte med läromedelsföretagen har frågat mig vilken procentandel kvinnor av de namngivna personerna i en historiebok för årskurserna 7–9 som utgör en för mig och regeringen acceptabel nivå. Jag har bjudit in läromedelsförlagen till efter att publicerat en granskning som visar att i de vanligaste läroböckerna utgör kvinnor i snitt av alla personer. Andelen kvinnor minskar i de kapitel som berör . Låt mig börja med att slå fast att det inte är, och ska inte heller vara, regeringen som bestämmer hur läromedel för skolan ska utformas. och regeringen styr skolan genom att ange de övergripande mål och ramar som gäller för verksamheten t.ex. genom den av regeringen beslutade läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11). Av läroplanen framgår bl.a. vilka förmågor som respektive ämne syftar till att utveckla och vilket centralt innehåll som undervisningen i ämnet ska behandla. Utifrån detta är det läraren som tillsammans med eleverna planerar undervisningen. Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Att jämställdhet ska prägla utbildningen framgår tydligt av både skollagen och de olika skolformernas läroplaner. I 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) anges jämställdhet som en av de grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter som utbildningen ska utformas i överensstämmelse med. I läroplanen (Lgr 11) framhålls jämställdhet både bland övergripande mål och riktlinjer och i flera ämnens kursplaner. Undervisningen i historia ska i årskurs 7–9 behandla nya folkrörelser, till exempel kvinnorörelsen och kampen för allmän rösträtt för kvinnor och män, samt kontinuitet och förändring i synen på kön, jämställdhet och sexualitet. De läromedel som används i undervisningen bör ge uttryck för de värden och principer som utbildningen ska förmedla. Det är regeringens uppfattning att bestämmelserna om jämställdhet i skolans styrdokument också är viktiga för kunskapsresultaten. Jämställda lärsituationer skapar bättre förutsättningar för alla elever att nå kunskapskraven. Genom att bjuda in läromedelsförlag till ett möte om hur kvinnor och män framhålls i historieböckerna vill jag skapa möjlighet för en konstruktiv dialog i frågan. Det är dock upp till varje enskild aktör som producerar läromedel att besluta hur dessa läromedel ska utformas och därefter är det skolan som beslutar om vilka läromedel som ska användas i undervisningen. Det underlättar för lärare och rektorer att fullfölja sitt uppdrag enligt skollag och läroplan om det finns läromedel att tillgå som motsvarar statens krav på undervisning och dess innehåll.
frs · H212169 · 2015-01-28 00:00:00 — Dnr Fi2015/433 Svar på fråga 2014/15:169 av (FP) Finansiering av danskt valfrihetssystem har frågat mig hur jag bedömer att ett eventuellt förbud mot vinst i välfärden kommer att öka incitamenten för utförare av välfärdstjänster att införa brukaravgifter, och hur jag ser på en sådan eventuell utveckling. En avgörande skillnad mellan och är att de fristående grundskolorna i inte fullt ut finansieras genom offentliga medel. Bidragsnivån fastställs av . Enligt skollagen ska utbildningen inom det svenska skolväsendet vara avgiftsfri, vilket gäller både kommunala och fristående skolor, även om det får förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. För att enskilda huvudmän i fristående skolor i ska kunna ta ut elevavgifter, krävs därför ändrad lagstiftning. Regeringen har inte för avsikt att lägga förslag om att ändra reglerna om offentlig finansiering i den riktningen. När det gäller vinster i välfärden kommer regeringen att tillsätta en utredning för att utreda och lämna förslag på hur den offentliga finansieringen av privat utförd välfärd ska regleras. Principen för offentlig finansiering bör vara att offentliga medel ska komma brukarna till godo och att eventuella överskott som huvudregel ska återföras till verksamheten. Eftersom utredningen kommer att vara en självständig myndighet, kan jag inte föregripa dess slutsatser och förslag.
frs · H212171 · 2015-01-28 00:00:00 — Dnr Fi2015/429 Svar på fråga 2014/15:171 av (KD) Momsregler vid second hand-försäljning har frågat mig om jag har gjort något ställningstagande som syftar till att ändra momsreglerna vid second hand-försäljning eller på något sätt kompensera civilsamhället för den kraftigt ökade skattebörda som ställningstagande innebär. Jag har i tidigare svar till i fråga 2014/15:141 och i svar till i fråga 2014/15:125 redogjort för att jag anser att de ideella organisationernas verksamhet är mycket värdefull och att dessa organisationer bör främjas. Jag har som ambition att säkerställa att det finns goda förutsättningar för ideella organisationer att skapa intäkter till sin verksamhet, exempelvis genom second hand-försäljning. Jag vill bestämt framhålla att frågan är högt prioriterad för regeringen. avser jag emellertid inte att vidta några omedelbara åtgärder, men i enlighet med vad jag har meddelat, följer jag mycket noga utvecklingen på området så att den ideella sektorns värdefulla verksamhet kan främjas på bästa möjliga sätt.
frs · H212172 · 2015-01-28 00:00:00 — Dnr S2015/355/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2014/15:172 av (FP) Bedömning av LSS-insatser har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra att enskilda inte ska hamna i situationer där deras personkretstillhörighet bedöms olika i olika delar av landet. Kommunerna är huvudmän för insatser både enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Det innebär att 290 kommuner har att bedöma kvinnors, mäns, flickors och pojkars rätt till individuellt behovsprövade stöd- och omsorgsinsatser enligt nämnda lagar. När det gäller LSS ska de även bedöma om sökanden tillhör personkretsen i lagen. Det är naturligtvis önskvärt att alla bedömningar som görs i dessa kommuner ska vara rättssäkra och likvärdiga och att ett beslut därför inte ska påverkas av vilken kommun som sökanden bor i. I och med att beslut enligt LSS och socialtjänstlagen kan överklagas till förvaltningsdomstol så öppnas också möjligheten att få kommunens beslut överprövade av en oberoende förvaltningsdomstol. Det gör dels att det skapas rättspraxis som kan underlätta tolkningen av lagen, dels att sökanden kan få saken överprövad om hen inte är nöjd med kommunens beslut. Jag vill i detta sammanhang även lyfta fram betydelsen av att de handläggare som bedömer rätten till insatser har god kompetens inom sitt område. På uppdrag av den förra regeringen har nu upphandlat en särskild utbildning för handläggare av ärenden enligt LSS. Utbildningen är en uppdragsutbildning och motsvarar 7,5 högskolepoäng. Innehållet ska vila på vetenskaplig grund och ha tonvikt på lagstiftningen samt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Den förra regeringen har dessutom gett i uppdrag att kartlägga vissa insatser enligt LSS i syfte att få kunskap om det behövs ytterligare åtgärder för att stärka likvärdighet och rättssäkerhet i kommunernas beslut för de insatser som kartläggningen omfattar. Regeringen har utvidgat uppdraget att även omfatta personlig assistans. Uppdraget ska slutredovisas . Slutligen har regeringen i Budgetpropositionen uttalat som en politisk inriktning att det finns problem med nuvarande lagstiftning kring personlig assistans och att en bredare översyn av lagstiftningen kan behöva övervägas. Vilka delar av LSS som en sådan översyn skulle kunna omfatta får jag återkomma till om och när det blir aktuellt.
frs · H212173 · 2015-01-28 00:00:00 — Dnr Ju2015/816/Statssekr Svar på fråga 2014/15:173 av (M) Upphandling av asylboende har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förändra principerna i lagen om offentlig upphandling för att göra det möjligt för att avslå boenden i kommuner med befintliga asylboenden? har en human asylpolitik och är en för den som flyr undan förföljelse. Till följd av den svåra situationen i bland annat är antalet asylsökande i högt. Trots att det kommer många asylsökande , kan erbjuda dessa personer ett värdigt boende som de kontaktar myndigheten. I samband med stora och snabba ökningar av antalet asylsökande är det dock en utmaning för att ordna boenden för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. När inte kan hyra lägenheter eller andra lämpliga boendeformer är myndigheten hänvisad till att upphandla boendet som en tjänst på den öppna marknaden, i enlighet med lagen om offentlig upphandling, . reglerar när stat eller kommun ingår kontrakt om vissa tjänster, exempelvis boenden m.m. Hyresavtal faller dock utanför lagen. Lagen är byggd på EU-direktiv. För dessa upphandlingar ska de grundläggande principerna iakttas, dvs. krav på öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. har haft en dialog med om möjligheten att beakta kommuners asylmottagande vid upphandlingar av boenden, inom ramen för . överväger nu att vid kommande direktupphandling beakta befintligt asylmottagande i kommuner. Regeringen aviserade i budgetpropositionen avsikten att låta utreda mottagandet av asylsökande och nyanlända, i syfte att skapa ett robust och flexibelt system som säkerställer ett värdigt mottagande och som snabbar på integrationsprocessen. I detta arbete söker regeringen breda parlamentariska överenskommelser och därför är det positivt att också M, C och KD har gett stöd för en sådan översyn.