ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211713 · 2015-06-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:713 avveckling och näringslivet i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Efter en tids diskussioner och förhandlingar är det nu klart att kommer att avveckla sin verksamhet i . Detta kommer säkert dessutom att påverka underleverantörer till företaget. Nedläggelsen innebär att ca 250 personer riskerar att stå utan arbete i –2017. Detta är ett hårt slag för de anställda på och ett hårt slag för en mindre kommun som , och man måste nu med krafttag arbeta för att skapa nya arbeten i området och se till att befintliga företag kan växa och utvecklas. Kommunen, regionen och staten måste tillsammans med näringslivet arbeta fram en bra lösning för hur vi kan få ny tillväxt i området, hur vi kan lösa situationen för de drabbade och hur vi kan stärka och utveckla befintligt näringsliv för att det ska kunna anställa fler i området. Jag utgår från att ministern är välunderrättad om problematiken och att ministern har för avsikt att besöka och aktivt vara med i arbetet med att skapa bra förutsättningar för tillväxt och nya jobb i området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern: Har ministern planerat in ett besök i för att aktivt arbeta med att finna nya lösningar för de 250 anställda och hjälpa till med nya lösningar för att stärka näringslivet i området så att det kan växa och anställa fler?
fr · H211714 · 2015-06-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:714 förslag till kvalitetsutvärdering av forskning av (M) till Statsrådet (S) fick () i uppdrag av alliansregeringen att i samråd med för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor, som innefattar kollegial bedömning och som gör det möjligt att fördela resurser på ett sådant sätt att det premierar kvalitet och relevans i forskningen. VR har utarbetat ett förslag till modell, vilket överlämnades till regeringen . VR har också aviserat att det har för avsikt att genomföra pilotstudier för att praktiskt utpröva och utveckla modellen. Men förslaget från VR har sedan det överlämnades varken kommenterats av regeringen eller skickats ut på remiss, trots att detta torde vara en angelägen fråga inför nästkommande forsknings- och innovationsproposition. Med hänvisning till ovanstående undrar jag följande: Hur ställer sig statsrådet till förslaget till kvalitetsutvärderingssystem och när kommer det att skickas ut på extern remiss?
fr · H211715 · 2015-06-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:715 hantering av Europols antiterrorprojekt av (FP) till Statsrådet (S) Europol har sjösatt ett av sina projekt för att förebygga och förhindra terrorism i . Utöver samverkan mellan säkerhetstjänsterna inom unionen, utbyte av passageraruppgifter, PNR, där det redan finns ett samarbete , samt ökad gränskontroll för att förhindra inresande av terrorister pågår en insats mot hemsidor och aktiviteter på sociala medier och internet för att spåra terrorister eller dem som på lokal nivå uppmanar till terrorism, rekryterar och radikaliserar personer. har enligt uppgift beslutat att inte delta i detta arbete. Sjävklart har vi våra grundläggande fri- och rättigheter samt yttrandefrihet och mötesfrihet. har vi ett uttalat mål och uppdrag enligt nuvarande svensk och internationell rätt att agera med full kraft mot dem som på olika sätt stöttar, deltar i eller finansierar terrorhandlingar – mycket av detta sker just på internet och i sociala medier. Mot bakgrund av de problem har med resande radikaliserade ungdomar och vikten av att aktivt bidra i arbetet mot terrorism vill jag ställa följande fråga till statsrådet : På vilka sätt arbetar statsrådet och regeringen för att ska delta i Europols antiterroraktion mot terrorism på sociala medier och på internet?
fr · H211716 · 2015-06-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:716 Sämre konkurrenskraft ger nedläggningar av (M) till Närings- och innovationsminister (S) kom beskedet som blir ett dråpslag för i , . Tillverkningen flyttas till . Skälen är dålig konkurrenskraft och tuff prispress. är ett litet, exportberoende land i en globaliserad värld. Konkurrenskraft och rimliga villkor för företagande och jobb är grunden för tillväxt, inte minst på landsbygden där stora delar av svensk industri finns och tillverkning sker. Basen för många orter är fortfarande tillverkningsindustrin, som till exempel i . Att nya skatter, pålagor, avgifter och tuffare företagsklimat bland annat leder till nedläggning är ett drastiskt och tufft besked för bygder där tillverkningsindustrin var bygdens hjärta. Stark prispress, global konkurrens och högre kostnader för företagande är orsakerna till att företaget nu ställer saker och ting på sin spets. I ljuset av detta ska därtill läggas att försämringar av företagens villkor, med vägslitageavgifter, fördubblade arbetsgivaravgifter och ifrågasättande av viktiga väginfrastruktursatsningar, ytterligare försvårar bevarandet och utvecklingen av jobb på landsbygden. , , slår högre arbetsgivaravgifter till mot jobb och företagande. Mot bakgrund av den ovan nämnda situationen i vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Hur kommer företagsklimatet att stärkas och näringspolitiken att leda till att jobben blir fler, när regeringen inför ökade kostnader, skatter och avgifter för företagare och på jobb?
fr · H211717 · 2015-06-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:717 Protester mot den ryska marinens agerande av (M) till Utrikesminister (S) Det görs strategiskt riktiga försök att knyta samman och , bland annat genom projektet . Till en kostnad av , där EU står för 175 miljoner, läggs elkablar på mellan och . På så sätt går det att lätta på ett ensidigt energiberoende. Vid återkommande tillfällen har det dock förekommit olika incidenter där ryska företrädare har försökt att störa det pågående arbetet. Såväl som ett antal gånger har den ryska marinen försökt att jaga iväg bevakningsfartyg från Nordbalt. Enligt uppgifter i säger sig ha ”tagit upp frågan vid ett flertal tillfällen med ryska företrädare”. Min fråga till utrikesminister är: Har lämnat in en formell protest till mot den ryska marinens agerande mot bevakningsfartyg delaktiga i ?
fr · H211718 · 2015-06-30 00:00:00 — Fråga 2014/15:718 Ideologi före miljönytta av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) aviserade vänsterregeringen att de avser att tillsätta ännu en utredning, om producentansvar för förpackningar och tidningar. Miljöministern har aviserat att införa ett kommunalt monopol på insamling av avfall som faller under producentansvar, vilket är en drastisk åtgärd, då det begränsar marknaden och upphäver existerande affärsavtal. Producentansvaret som har funnits innebär att producenter, inom de områden där producentansvar råder, ansvarar för att samla in och ta hand om uttjänta produkter. diskuterades ett förslag om att införa kommunala insamlingsmonopol. Såväl kommuner som producenter kritiserade det hårt. Förutom ökade kostnader och ökad administration pekades på oklarheter om de kommunala monopolen är förenliga med konkurrenslagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Alliansregeringen genomförde därför en beredning i nära samarbete med både producenter och kommuner, och presenterades ett utvecklat producentansvar med högre mål för såväl insamling och återvinning som service för hushållen. Men vänsterregeringens ideologiska agenda styr , och till och med hanteringen är undermålig, då detta sker utan dialog med producenter och kommuner, vilket naturligt ifrågasätts av berörda parter. Men då miljönyttan inte är i fokus, utan i stället ideologin, avser den nuvarande regeringen att köra över berörda aktörer och låta skattebetalarna stå för ännu en utredning. Min fråga till klimat- och miljöminister är därför: Varför tillsätter regeringen ännu en utredning med målet att riva upp ett väl fungerande system, trots att berörda aktörer argumenterar mot en sådan åtgärd och trots att ingen naturlig och efterfrågad dialog med de berörda parterna har förts?
fr · H211719 · 2015-06-30 00:00:00 — Fråga 2014/15:719 Utmaningar förknippade med den nya toatömningslagen av (M) till Statsrådet (S) trädde den nya toatömningslagen i kraft. Den innebär att det numera är förbjudet att släppa ut toalettavfall i sjön från sin fritidsbåt. Att minska utsläppen av toalettavfall i våra sjöar och vattendrag är troligen de flesta positivt inställda till. Minskade utsläpp av toalettavfall bidrar bland annat till att minska övergödningen av våra sjöar. För att lagen inte ska bli tandlös och tömningen rent praktiskt ska fungera är det dock viktigt att infrastrukturen med tömningsanläggningar etableras på ett tillräckligt sätt. Det har uttryckts frustration från båtägare och intresseorganisationer över att systemet är långt ifrån tillräckligt utbyggt. Beslutsfattare har ett ansvar för att underlätta för människor att göra rätt när nya lagar och regler införs. Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Avser statsrådet att ta några initiativ för att underlätta för vanliga båtägare att göra rätt, när det kommer till det nya förbudet mot utsläpp av toalettavfall i våra sjöar och vattendrag?
fr · H211720 · 2015-06-30 00:00:00 — Fråga 2014/15:720 Elever med autism av (S) till Utbildningsminister (MP) Elever med autism, men utan utvecklingsstörning, tillhör enligt skollagen inte längre målgruppen för grundsärskolan utan ska få sin undervisning i . Förändringen är positiv för de elever som, med särskilt stöd i den mottagande skolan, kan klara kunskapsmål. Det finns dock ett mindre antal elever, som inte har en utvecklingsstörning, men som har en så ojämn begåvningsprofil att de inte riktigt har förutsättningarna att klara läroplan och kunskapskrav. bedömer att antalet elever i denna grupp sammanlagt kan uppgå till ett par hundra i landet. Dessa elever kan ha svårt att se sammanhang och att dra slutsatser samt saknar förmåga till teoretisk förståelse och abstrakt tänkande, vilket gör det svårt att klara undervisning i ens med en mycket anpassad skolsituation. Dessa elever borde få möjligheten att läsa enligt grundsärskolans läroplan och kursplan, trots att de formellt sett inte har en utvecklingsstörning. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga: Är utbildningsminister beredd att föreslå en förändring av skollagens målgruppsparagraf i syfte att bättre tillgodose just dessa elevers specifika behov?
fr · H211721 · 2015-06-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:721 Otillräckligt Natoskydd med enbart partnerskap av (M) till Försvarsminister (S) säkerhetspolitiska läge har förändrats. olagliga annektering av och oförutsägbara agerande har ökat spänningarna i vårt närområde. aggressiva agerande bevisar att landet är mer än kapabelt och berett att använda våld för att nå sina mål för att förändra . Natoambassadör säger i en intervju med att det är en mycket strikt linje mellan partnerskap och ett Natomedlemskap och de olika förväntningar man kan ha på de båda. Trots att nu räknas som en av Natos allra närmaste partner innebär det inte att automatiskt kan räkna med assistans i en eventuell krigssituation. Mot den bakgrunden vill jag fråga: På vilka omständigheter och fakta har försvarsministern baserat sitt ställningstagande att är säkerhetspolitiskt gynnat av att stå utanför Nato när det är tydligt sägs att vi inte kan räkna med något militärt stöd från Nato om vi inte själva är medlemmar?
frs · H212552 · 2015-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:552 av (KD) Direkt humanitärt stöd till behövande flyktingar i och via kyrkor och andra ideella organisationer har frågat mig om regeringen kommer att göra det möjligt att ge humanitärt stöd till behövande flyktingar i och via de lokalt etablerade kyrkornas hjälporganisationer. Frågeställaren noterar den mycket svåra situationen för folket i och . Hundratusentals människor har dödats eller skadats och miljontals människor har tvingats fly sina hem. Dessa människor tillhör en rad olika etniska och religiösa grupper. Kurder i Kobane, shiiter i Deir el-Zour, sunnis i , Yazidier i Sinjar, palestinier i Yarmouk och kristna i Hasakeh och . Jag har genom mitt besök i själv mött många familjer som flytt , och fått gripande ögonvittnes-skildringar om vad som drabbat både dem och de som blivit kvar. Den svenska humanitära politiken utgår alltid ifrån de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. Detta innebär bl.a. att biståndet ska nå de som bäst behöver det, oavsett religion, etnisk tillhörighet eller politisk övertygelse. Att utan urskiljning ge stöd till alla i nöd ökar möjligheterna att de humanitära aktörernas livräddande insatser accepteras och ges tillträde av parterna i konflikten. Många organisationer som får svenskt stöd arbetar i sin tur med lokala aktörer, inte minst i det civila samhället, för att ta tillvara viktig lokalkännedom. De nationella röda korsorganisationerna är t.ex. oumbärliga genom sin lokalkännedom och kapacitet att agera i komplexa miljöer, något som ofta möjliggörs på grund av dess neutralitet. Jag vill också understryka FN:s centrala roll i att säkerställa en samordnad, effektiv och välfungerande humanitär respons. Detta är särskilt viktigt i komplexa humanitära kriser som de i och . kanaliserar därför huvuddelen av vårt stöd via FN:s humanitära appeller, i vilka en stor mängd aktörer samordnar sina insatser för att undvika både luckor och överlapp i den humanitära responsen. är en av världens största givare av oöronmärkt kärnstöd till de humanitära FN-organisationerna. Kärnstöden ger organisationerna flexibilitet att snabbt och effektivt kunna agera i svåra humanitära kriser. FN-organisationerna själva påpekar gång på gång hur viktigt kärnstöd är för deras kapacitet att svara till den här typen av kriser. omfattande humanitära stöd till , och till de grannländer dit de syriska flyktingströmmarna går, fortsätter. bidrog med och sedan krisen började har vi bidragit med mer än i humanitärt stöd. Stödet kanaliseras via FN, Röda korsrörelsen, samt enskilda organisationer. Det går såväl till behövande i som till människor som tvingats på flykt i regionen. Vi kommer att fortsätta göra vad vi kan för att hjälpa de utsatta människor som lever i konsekvenserna av en alltmer förvärrad humanitär situation.
frs · H212554 · 2015-06-03 00:00:00 — Dnr Ju2015/4467/Statssekr Svar på fråga 2014/15:554 av (KD) Konkurrens mellan Kriminalvård och privata aktörer har frågat mig hur jag ställer mig till problematiken med att Kriminalvården fortfarande konkurrerar med privata aktörer på området tvätteritjänster på den öppna marknaden. Av Kriminalvårdens instruktion framgår att myndigheten mot avgift får tillhandahålla sådana produkter och tjänster som produceras huvudsakligen av intagna som ett led i verksamheten i anstalt och häkte. Det övergripande målet för arbetsdriften är att ge intagna meningsfull sysselsättning i anstalt. Arbetsdriften ska även bidra till eget ansvarstagande och utveckling genom att träna sociala och yrkesmässiga färdigheter. Av fängelseförordningen (2010:2010) framgår också att den intagne, så långt det är möjligt, ska anvisas sysselsättning som är ägnad att motverka återfall i brott eller som på annat sätt underlättar anpassningen till samhället. I arbetsdriften produceras varor och tjänster både till externa kunder och för Kriminalvårdens interna behov. Jämfört med verksamhet hos konkurrerande företag ställer Kriminalvårdens arbetsdrift helt andra krav på innehållet i verksamheten, bl.a. när det gäller handledning och kontroll. Kostnaderna för arbetsdriften är därför typiskt sett betydligt högre än i konkurrerande verksamhet. Av Kriminalvårdens regleringsbrev framgår att avgiftsintäkter ska täcka av de direkta kostnaderna för arbetsdriften. I fängelselagen (2010:610) anges att en intagen har rätt till ersättning från Kriminalvården om han eller hon utfört eller deltagit i anvisad sysselsättning. Den nuvarande ersättningsnivån för sysselsättning är i normalfallet . Kravet på kostnadstäckning och ersättningen till intagna har dock ingen direkt eller avgörande påverkan på Kriminalvårdens prissättning. Enligt myndighetens interna riktlinjer ska rådande marknadspris vara utgångspunkten för prissättningen. Kriminalvården har också utarbetat rutiner för att försäkra sig om att detta upprätthålls. Enligt årsredovisning kommer arbetsdriftens organisation och inriktning att ses över inom ramen för det fortsatta arbetet med den genomförda förändringen av Kriminalvårdens organisation. Jag välkomnar detta och kommer att följa det fortsatta arbetet.
frs · H212556 · 2015-06-03 00:00:00 — Dnr M2015/2251/Ke Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:556 av (M) Odling av GMO-grödor (M) har frågat landsbygdsministern om vad han anser om att utöka försöken och att också ge möjlighet till ökad odling av GMO-grödor i . Frågan har överlämnats till mig. Tillstånd för att utföra fältförsök av genetiskt modifierad raps eller sockerbeta ges av . Tillstånd att odla GMO på kom-mersiell nivå ges på unionsnivå. För att en genetiskt modifierad växt ska få användas måste en vetenskaplig riskbedömning visa att den är god-tagbar från miljö- och hälsorisksynpunkt. Riskbedömningen görs fall för fall. GMO-produkter ska också fortsatt vara tydligt märkta för att möjliggöra ett fritt val för konsumenter och lantbrukare. EU:s medlemsstater har möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av godkända GMO-grödor. Denna lagstiftning återfinns i och rådets direktiv (EU) 2015/412 om ändring av direktiv /18/EG. Syftet med EU-direktivet är att medlemsstaterna under vissa förutsättningar ska kunna begränsa eller förbjuda odling av en genetiskt modifierad organism som är unionsgodkänd. Det är nu upp till medlemsstaterna om de vill använda sig av denna möjlighet. Det är viktigt att användning och odling av GMO inte leder till påverkan på den biologiska mångfalden. En GMO ska vara lika säker som den van-liga motsvarigheten för att få godkännas. Försiktighetsprincipen är styr-ande för lagstiftningen. Detta medför att det inte är möjligt för en med-lemsstat att gå före i tillståndsprocessen. Forskning, utveckling och innovation är viktigt för att främja odling och lantbruk i hela . Det är dessutom viktigt att vi har ett konkurrens- kraftigt, resurseffektivt och miljövänligt lantbruk som bidrar till arbets-tillfällen i hela landet.
frs · H212557 · 2015-06-03 00:00:00 — Dnr Ju2015/4484 Svar på fråga 2014/15:557 av (FP) Asylprövning för assyrier och yazidier har frågat mig om jag ser något behov av lagstiftning eller någon annan generell åtgärd för att regeringens konstaterande att det pågår ett folkmord mot assyrier och yazidier i och ska få genomslag vid asylprövningen för dessa folkgrupper. Kriget i är en av världens största flyktingkatastrofer i modern tid där drygt 220 000 människor har dött och mer än halva den syriska befolkningen har fördrivits sedan konflikten inleddes . En liten del av dessa flyktingar har sökt sig till . Den pågående konflikten gör att syrier efter individuell prövning regelmässigt beviljas uppehållstillstånd i vårt land. Från början 2011 fram är prognosen att det totala antalet asylsökande i från kommer att passera 100 000. Regeringen har inte någon roll i den process som omfattar prövningar av asylansökningar eftersom det är och migrations-domstolarnas uppgifter. Jag kan och får inte ingripa i det arbetet eller påverka ansvariga myndigheter eller domstolar i deras handläggning av enskilda ärenden. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Prövningen sker i enlighet med utlänningslagen och folkrätten. I prövningen ingår frågan om det finns ett realistiskt och verkligt internt flyktalternativ i hemlandet. Asylsökande som befinner sig i och som bedöms vara flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande, har rätt till uppehållstillstånd. I den prövning som görs ska och migrationsdomstolarna även ta hänsyn till eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Verkställighet får aldrig ske till ett land om det finns skälig anledning att anta att utlänningen riskerar dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Inför besluten i enskilda ärenden har tillgång till en omfattande rapportering om situationen i de asylsökandes hemländer. handläggare och beslutsfattare har stöd av rättspraxis, riktlinjer och rekommendationer för att nå en enhetlig rättstillämpning med hög kvalitet. Sammanfattningsvis får jag understryka att det nuvarande regelverket ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Mot bakgrund av de här skälen finner jag inga behov av att vidta någon åtgärd med anledning av fråga.
frs · H212558 · 2015-06-03 00:00:00 — Dnr Ju2015/4485/Statssekr Svar på fråga 2014/15:558 av (FP) Göteborgspolisens hatbrottsenhet har frågat mig när jag tänker se till att en hatbrottsgrupp kommer att vara etablerad i . Regeringen ser allvarligt på hatbrott, vilket tydliggjordes redan i regeringsförklaringen. Hatbrott är resultatet av bristande respekt för människors lika värde och varje brott med hatmotiv är ett angrepp på grundläggande demokratiska värden. Utsikterna att ett hatbrott ska utredas och upp ska inte vara beroende av var i landet brottet ägt rum. tog jag emot redovisning av hur de avser att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. En av myndighetens huvudsakliga åtgärder är att inrätta hatbrottsgrupper i de tre storstadsregionerna, dvs. förstärka de redan existerande i och och inrätta en ny enhet i region . Enligt planerna ska den nya enheten vara bemannad och klar . har också slagit fast att det även i övriga landet ska finnas förmåga att lösa motsvarande uppgifter. Det är ansvar att organisera arbetet mot hatbrott på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen kommer dock att noga följa myndighetens fortsatta arbete för att utveckla förmågan att bekämpa hatbrott och följa upp att åtgärderna får avsedd effekt.
frs · H212559 · 2015-06-03 00:00:00 — Dnr U2015/3120/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:559 av (M) högskolas status har frågat mig om frågan om att upphöja till universitetsstatus är en fråga som bereds inom , och om kan förvänta sig att frågan kommer upp på bordet igen under innevarande mandatperiod om så inte är fallet? Regeringen har i regeringsförklaringen betonat vikten av att det finns forskning och utbildning i hela landet och att ökade basanslag för forskning är en viktig fråga. Detta gäller inte minst högskolorna. Regeringen har påbörjat arbetet med den forskningspolitiska proposition som avses presenteras . bör inte skapas utan att det finns statsfinansiella förutsättningar och att det är tydligt forskningsstrategiskt motiverat. är det möjligt för högskolorna att få tillstånd att utfärda generella examina på forskarnivå inom områden som bedrivs på en hög vetenskaplig nivå och med goda utbildningsmässiga förutsättningar i övrigt. Skillnaden mellan universitet och högskola är därmed också mindre . Det är positivt att vi har en flora av lärosäten i med olika profil, alla fyller en lika viktig funktion och är av nationellt intresse. Statsminister har tidigare meddelat att det inte är prioriterat att skapa nya universitet. Jag instämmer i den bedömningen. Därmed finns det inga planer på att inrätta några nya universitet under innevarande mandatperiod.