ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311477 · 2015-12-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:477 Humanitärt stöd för kvinnor som flytt till av (S) till Statsrådet (S) Kvinnor är extra utsatta under flykt och löper en större risk att utsättas för våld och övergrepp i flyktingläger, vid gränskontroller och på vägen hit. har blivit ordförande för en aktionsgrupp som heter Call to action against gender-based violence in emergencies. har således tagit på sig en ledartröja för att agera mot könsbaserat våld i krissituationer internationellt. Med aktionsgruppen och ordförandeskapet följer enligt en intervju med ett instrument och ännu en plattform och fler länder att samarbeta med för att i olika humanitära situationer kunna skydda kvinnor mot sexuellt våld och mot våld över huvud taget. utgör kvinnor cirka en tredjedel av alla vuxna som kommer som flyktingar till . Det finns därmed en risk för att kvinnor som kommer till har utsatts för våld och övergrepp. I en replik som svar till Roks skriver statsrådet att man har bett om förslag från svenska människorättsorganisationer på hur situationen kan hanteras på ett mer humanitärt sätt för dessa kvinnor. Min fråga till statsrådet är: Kan agera för att situationen för kvinnor som flytt till ska hanteras på ett mer humanitärt sätt, och hur skulle det i så fall kunna se ut, mot bakgrund av de ökade risker för övergrepp och våld som kvinnor på flykt är utsatta för?
fr · H311478 · 2015-12-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:478 Social housing i av (S) till Statsrådet (MP) Det finns olika modeller för välfärdsstaten. I och har vi valt en generell och skattefinansierad välfärdsmodell. Andra välfärdsstatsmodeller bygger helt på försäkringslösningar eller direkta avgifter. I dessa garanteras oftast bara en ”grundtrygghet” eller, i ännu sämre fall, bara de fattigaste ett minimum för överlevnad via skatter. Bostadsfrågan var länge en del av välfärdspolitiken. massiva bostadsbyggnation via inte minst allmännyttan och bostadskooperationen ”löste” problemet med bostadsbrist och trångboddhet. Bostadsfrågorna försvann delvis från den socialpolitiska agendan. Utanför gjordes inte motsvarande satsningar i bostadsproduktion, och i stället för allmännytta satsades på så kallad social housing, hyresrätter för låginkomsttagare och ännu fattigare. har all anledning att vara stolt över sin allmännytta. Den har bidragit till att haft en högre bostadsstandard för vanligt folk än nere i övriga , och genom att allmännyttan riktat sig till alla typer av inkomsttagare har vi ändå ett relativt sett högre mått av integration i . Inte minst den tidigare borgerliga regeringens vägran att ge statligt stöd till bostadsproduktion har i kombination med växande befolkning försatt i en bostadskris. har i en rapport förespråkat att vi ska införa social housing i . Det finns problem i våra stora allmännyttiga bostadsområden. Vill vi permanenta och fördjupa dessa ska vi givetvis satsa på social housing. Att förslaget kommer i när vissa helt seriöst pratar om behovet av en låglönearbetsmarknad, försämrad arbetsrätt och öppnandet av särskilda butiker med ”uttjänt” mat för låginkomsttagare är ingen tillfällighet. Det är en tydlig amerikansk samhällsutveckling som förespråkas. och de nordiska länderna måste stå upp för allmännyttan och också bekämpa idéer om marknadshyror. ”Endast det bästa är gott nog för folket”, ansåg , den svenska socialpolitikens och bostadspolitikens fader. Kring det bör vi stå fast. Min fråga är: Vad anser statsrådet om förslag på att degradera svensk bostadspolitik genom att införa social housing i ?
fr · H311479 · 2015-12-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:479 Lärlingsutbildning på lika villkor av (M) till Statsrådet (S) Framtidens arbetsmarknad ställer krav på flexibilitet och omställning. Det medför i sin tur höga förväntningar på ett utbildningssystem som klarar av att möta alla individers intressen och förmågor och se till arbetsmarknadens breda och mångfasetterade behov. Sedan Alliansen återinförde lärlingsutbildningen på gymnasiet har det därmed funnits ytterligare möjligheter för unga att utbilda sig på ett mer arbetsmarknadsnära sätt. Över blockgränserna verkar nu det finnas samsyn kring att lärlingsutbildningen fyller en viktig funktion. bedriver på uppdrag en insats för att understödja utvecklingen mot fler lärlingsplatser. Kommuner som ser möjlighet att utveckla lärlingsverksamheten kan söka medel från för att göra detta. har nästan beviljats, med målet att bidra till fler lärlingsplatser. Utvecklingen hämmas tyvärr av det faktum att friskolor inte har möjlighet att ta del av de medlen. Målet att utöka antalet lärlingsplatser kan underlättas av att även friskolor får möjlighet att delta i satsningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon och regeringen planerar att erbjuda möjligheten till stöd till att utveckla lärlingsutbildningarna till alla skolor, även friskolor, på lika villkor.
fr · H311480 · 2015-12-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:480 Höghastighetståg av (SD) till Statsrådet (S) Sverigeförhandlingen handlar om att så snabbt som möjligt ska få sin första höghastighetsjärnväg, där tågen ska kunna köra i . Tågen kommer att kunna köra från till och till på två och en halv. har bedömt att 2035 är ett mål för när höghastighetsjärnvägen ska vara utbyggd i sin helhet och ha fått trafik. Vid ett besök i fick trafikutskottet se hur de bygger höghastighetsjärnväg i . De bygger på broar, vilket förkortar byggtiden avsevärt, och deras beräkning är att de kan bygga samma sträcka på endast . Min fråga till statsrådet är:
fr · H311481 · 2015-12-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:481 Framtidens polisutbildning av (L) till Statsrådet (S) Polisens kompetensförsörjning har diskuterats . I takt med pensionsavgångarna krävs nyrekrytering. Jämfört med andra utbildningar anses polisutbildningen fortfarande vara attraktiv, vilket är mycket positivt. Regeringen tillsatte en utredning som ska se över framtidens polisutbildning. En parlamentarisk referensgrupp ska biträda regeringen i utredningen. Regeringens utredare har tydligt meddelat att uppdraget inte handlar om att undersöka huruvida polisutbildningen ska akademiseras och bli längre än dagens , utan snarare hur en akademisering ska kunna realiseras. Eftersom det har funnits olika politiska uppfattningar gällande inriktningen på polisutbildningen vill jag, med anledning av utredarens uppfattning om sitt uppdrag, ställa följande fråga till statsrådet : När beslutade regeringen att polisutbildningen ska bli akademisk?
fr · H311482 · 2015-12-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:482 Svenskt bistånd till terrorism av (SD) till Statsrådet (MP) En av de organisationer som erhåller svenska biståndspengar genom Sida heter Islamic Relief. Islamic Relief är terroriststämplad av och är en del av islamistiska Muslimska . För inte så länge sedan framkom det likaså att en svensk biståndsarbetare åtalats för terroristbrott i . Samma person anklagas för att ha slussat biståndspengar direkt till al-Nusra (syriska ), och har tydliga kopplingar till att ha jobbat för just Islamic Relief. Muslimska är en islamistisk rörelse, vars anhängare i det främst finns inom en jihadistallians som på engelska kallas . I denna allians ingår bland annat just al-Nusra. Detta är bara ett exempel på hur svenska biståndspengar kan hamna i helt fel händer, varför jag skulle vilja ha svar från statsrådet på följande: Är det rimligt att svenska biståndspengar hamnar hos organisationer som Islamic Relief och vad gör statsrådet för att förhindra att svenska skattemedel hamnar hos terrorister?
fr · H311483 · 2015-12-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:483 Fredsförhandlingar i av (SD) till Utrikesminister (S) har det framkommit uppgifter om att olika rebellgrupper i är beredda att förhandla med den syriska regimen för att äntligen nå fred i landet. Några grupper som inte deltar är islamistgrupperna al-Nusra och Daish, som ju ej heller tror på demokrati och mänskliga rättigheter. Föga förvånande deltar inte heller de kurdiska YPG som har sitt fäste i norra delarna av landet och som utgör basen för den demokratiska, men väpnade oppositionen genom alliansen (). Skälet till att YPG inte är med i förhandlingarna stavas som framfört krav på att de inte får vara med. Att har enorma brister på MR-området och systematiskt förtrycker kurder är välkänt, men att västvärlden och övriga som är involverade i det låter dem sätta agendan är totalt oförståeligt. Särskilt då YPG, genom SDF (som även omfattar sunniaraber samt kristna), har fått till en vapenvila med den syriska regimen samt är en av de mest effektiva krafterna mot Daish och andra jihadistgrupper är det synd att de inte får ett stort utrymme gällande framtida fredsförhandlingar. Min fråga till utrikesminister är om hon delar uppfattningen att det är problematiskt att kurderna utestängs och om hon i sådana fall avser att agera för att ändra på detta.
fr · H311484 · 2015-12-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:484 av (C) till Statsrådet (S) har antalet kronhjortar skjutit i höjden och finns det mellan 20 000 – 25 000 kronhjortar. I takt med ökningen av stammen har också skadorna på framför allt skogen ökat, inte minst kan det regionalt och lokalt handla om skador i mycket stor skala. har kommit med en rapport som pekar på behovet av bättre kunskapsunderlag, bättre nationell koordinering och tydligare formulerade politiska mål kring hur kronhjortsförvaltningen ska bedrivas. Därtill måste möjligheten till skyddsjakt förbättras och de skillnader som rapporteras mellan hur olika länsstyrelser handlägger sådana ärenden åtgärdas. Frågan om förvaltning av kronhjort var en del av det uppdrag som hade att utreda. Regeringen valde dock att lägga ned denna utredning varpå i ett tillkännagivande uttryckte att regeringen ändå skulle utreda denna fråga närmare. För den enskilde markägaren kan det handla om stora värden som kan skadas på grund av kronhjortsangrepp. Enligt siffror från kan det handla om minskade intäkter på upp mot 50 000 – per hektar. Att vi skapar en hållbar ordning och förvaltning är därför angeläget inte minst för den regionala ekonomin. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det tillkännagivande om att utreda förvaltning av kronhjort som gav regeringen och som syftar till att skapa en än mer hållbar kronhjortsförvaltning?
fr · H311485 · 2015-12-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:485 Kameraövervakningslagen och kamerautrustade drönare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har tillsatt en utredning angående kameraövervakningslagen som spänner över en rad viktiga och angelägna frågor. En av dessa frågor är frågan om ny teknik, exempelvis kamerautrustade drönare. Som regeringen beskriver är rättsläget oklart vilket föranleder en utredning. Det föranleder också en politisk ambition. Det är därför intressant att få veta hur justitieministern ser på möjligheterna att tydliggöra lagstiftningen på ett sådant sätt så att kamerautrustade drönare inte regleras i kameraövervakningslagen utan i stället i lagen om kränkande fotografering som kan behöva utvecklas. Jag förstår att ministern inte vill föregripa varken de domstolsprocesser som pågår eller den utredning man nu har tillsatt. Dock brukar man ha en ambition med tillsatta utredningar och en egen viljeinriktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att det vore att föredra att kamerautrustade drönare i huvudsak ska regleras av lagen om kränkande fotografering snarare än kameraövervakningslagen?
fr · H311486 · 2015-12-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:486 Regeringens jobbpolitik av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har avsatt på så kallade utbildningskontrakt som ska ge unga möjlighet att läsa sig till godkända gymnasiebetyg i kombination med jobb eller praktik. Trots att 380 miljoner har avsatts till detta har endast 147 unga arbetslösa tecknat ett så kallad utbildningskontrakt enligt Ekot i . Enligt finns det ca 72 000 unga arbetslösa under . Detta innebär att det är mindre än av alla unga arbetslösa som deltar i regeringens främsta vallöfte. Regeringen har även tidigare lovat och sedan backat från vallöftet om 32 000 nya traineeplatser. För att finansiera denna fiaskosatsning har regering höjt skatterna, försämrat och , höjt arbetsgivaravgifterna för ungdomar och bedrivit en politik som försämrat för sex av tio hushåll i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : På vilket sätt anser regeringen och arbetsmarknadsministern att det är effektiv arbetsmarknadspolitik att höja arbetsgivaravgiften för alla unga för att finansiera satsningar som bara kommer ett par promille arbetslösa till del?
fr · H311487 · 2015-12-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:487 Stängning av svenska moskéer av (SD) till Statsrådet (S) Det enskilt största hotet mot är den våldsbejakande islamismen. Detta har för flera av oss inte kommit som någon överraskning, utan är tydligt då utmärkt sig som ett av de värsta länderna i västvärlden när det kommer till antalet jihadistresenärer per capita. Genom att låta detta fortgå skadar vi inte bara vårt eget land, utan även alla de människor som i andra länder tvingas utstå jihadisternas fanatism. I har man stängt ett antal moskéer med en salafitisk riktning inom islam. Fransk polis har som en följd av detta funnit mängder med vapen, ammunition och Daish-propaganda i moskéernas lokaler. Även i finns det moskéer med en salafitisk inriktning och även här har vi muslimska ledare med en tydlig koppling till islamistisk terrorism. Att ett stort antal Daish-krigare kommer från exempelvis i där Dawahrörelsen och Bellevuemoskén verkar, borde inte ha undgått någon som följt den oroväckande trenden. Ej heller borde det ha undgått någorlunda insatta vilka kopplingar som finns mellan ett antal muslimska ledare, deras fanatiska anhängare och vissa särskilda moskéer. Med anledning av detta önskar jag att statsrådet svarar på följande fråga: Anser statsrådet att även svenska moskéer ska kunna stängas, och vilka övriga åtgärder avser statsrådet att vidta om det framkommer att särskilda församlingar skapar en grogrund för terrorism i och utomlands?
fr · H311488 · 2015-12-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:488 Eftersupning av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I kör ca 10 000 bilister fulla. Ca 2 000 bilister som orsakar olyckor i berusat tillstånd eller blir stoppade av polis hävdar att de druckit alkohol efter att de stannat bilen. har det i och i olika regeringar övervägts att kriminalisera eftersupning likt den modell som finns i . I får man inte dricka alkohol efter att man varit med i en olycka. Som argument för att inte införa den norska lagstiftningen i hävdas att det skulle strida mot den mänskliga rättigheten att dölja de brottsliga handlingar man begått. Enligt min mening strider detta mot den allmänna rättsuppfattning som finns i hela den svenska befolkningen. Det går knappast heller att hävda att skulle vara ett land som är rättsosäkert. Regeringen meddelade att man inte avsåg att gå vidare med en lagstiftning likt den i med hänvisning till de mänskliga rättigheterna att man ska ha rätt att dölja sina brottsliga handlingar. Jag anser att regeringen bör ompröva detta ställningstagande och lägga fram ett förslag likt det i vad gäller eftersupning. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser justitie- och migrationsministern att ompröva beslutet att inte kriminalisera eftersupning?
fr · H311489 · 2015-12-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:489 Regeringens satsning på arbetsmarknadsutbildning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsministern har i kammare återkommit till hur man nu lägger om arbetsmarknadspolitiken och effektiviserar Arbetsförmedlingen. Resultaten för flera arbetsmarknadspolitiska program behöver förbättras, bland annat för arbetsmarknadsutbildning, skriver regeringen i budgetpropositionen . väljer regeringen att inte omfördela medel från den ineffektiva åtgärden. Arbetsmarknadsutbildningarna är dyra och leder inte till att fler kommer i jobb. köpte Arbetsförmedlingen arbetsmarknadsutbildningar för . Enligt myndighetens egna utvärderingar har åtgärden ingen som helst effekt på möjligheten att faktiskt få ett jobb. Regeringen belyser dessa problem i budgetpropositionen men tycks ändå inte se något behov av omfördelning av resurser. Man hänvisar i stället till att Arbetsförmedlingen inlett ett förändringsarbete. Dessa skattepengar skulle i stället kunna omfördelas till insatser med bättre sysselsättningseffekter. Regeringen har tidigare aviserat att alla politiska beslut ska fattas mot bakgrund av om de leder till fler jobb eller inte. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Bedömer arbetsmarknadsministern att det finns anledning att omfördela medel från arbetsmarknadsutbildning till mer effektiva insatser?
fr · H311490 · 2015-12-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:490 Införandet av matchningsanställningar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Att rusta och stötta långtidsarbetslösa tillbaka till arbete är en av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter. Och det är ingen enkel sak för en person som stått utanför arbetsmarknaden att ta sig tillbaka in. Att det finns människor med ett stort behov av stöd råder det inga tvivel om. menar att matchningsanställningar kan skapa en ny väg till arbete för personer som varit utan arbete . lämnade utredare över utredningen – nya vägar till jobb till regeringen. Förslaget är färdigutrett och detta är en reform som regeringen bör införa. Matchningsanställningen är en subventionerad anställning som kombinerar arbete med kompetensutveckling, och inkluderar socialt och praktiskt stöd både till individ och till arbetsplats. Individen anställs hos en matchningsaktör och utför sitt arbete hos ett kundföretag, som betalar matchningsaktören för tjänsten. Detta innebär att arbetsgivare – i form av kundföretag – ges möjlighet att pröva hur en individ fungerar i verksamheten utan att ett anställningsförhållande behöver komma till stånd. Att kundföretaget betalar för arbetskraften medför att individerna kommer att kunna utföra arbetsuppgifter som det finns ett behov av. Kundföretagen kan finnas på hela arbetsmarknaden, inom alla sektorer och branscher. Många arbetsgivare upplever en osäkerhet kring hur långtidsarbetslösa ska kunna fungera i verksamheten. Med matchningsanställningar kan vi undanröja en hel del av den osäkerheten och få fler arbetsgivare att öppna dörren. Arbetsmarknadsministern har tidigare antytt att hon är öppen för att diskutera alla förslag som kan bidra till att fler människor kommer i jobb. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Avser arbetsmarknadsministern att införa matchningsanställningar för att underlätta långtidsarbetslösas inträde på arbetsmarknaden?
fr · H311491 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:491 Arbetskraftsinvandring av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter att i medierna ha följt ett ärende med en iransk familj från som varit i och som får sitt uppehållstillstånd återkallat på grund ett misstag vill jag ställa en fråga till justitie- och migrationsministern. Att komma till som arbetskraftsinvandrare innebär att följa den lagstiftning som finns inom det området. Det är bra att vi har en lagstiftning som skyddar människor från att bli utnyttjade och att reglerna inte missbrukas. I det aktuella fallet med den iranska familjen i har pappans arbetsgivare begått ett misstag. Arbetsgivaren har betalat mindre än kollektivavtalet . Totalt handlar det om . När misstaget upptäcktes rättades detta till. uppger att de följer nuvarande lagstiftning och utvisar hela familjen. Arbetsgivaren tar på sig ansvaret för misstaget, men familjen utvisas. Ett misstag av arbetsgivaren får orimliga konsekvenser med dagens lagstiftning. Min fråga till justitie- och migrationsministern är om det går att skapa ett utrymme i lagstiftningen för att ha överseende med misstag och ha regler för att hindra missbruk.
fr · H311492 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:492 Stelbent regelverk för arbetskraftsinvandrare av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns nu flera fall där personer har kommit hit som arbetskraftsinvandrare och sedan inte fått förnyat arbetstillstånd, trots att de har kollektivavtalslikande lön, och därmed utvisats. I ett uppmärksammat fall utvisades en familj efter att pappan i familjen tjänat under kollektivavtalet. Personer som vill jobba och göra rätt för sig kan på grund av stelbenta regelverk tvingas bort från landet med hela sin familj, utan att de gjort några medvetna fel. Regelverket är alltför fyrkantigt utformat och behöver enligt undertecknad ses över. Det behövs självklart regler som skapar ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden, exempelvis för att undvika att löner dumpas. Men regelverket får inte bli så fyrkantigt att människor som vill bidra till det svenska samhället, och som omedvetet gör misstag, utvisas. Syftet är att människor ska kunna komma hit och arbeta i yrken där det råder brist, eller där det är svårt att hitta exakt rätt kompetens. För att det ska fungera måste det finnas förutsebara regler. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Kommer ministern och regeringen att vidta några åtgärder för förändra regelverket?
fr · H311493 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:493 Krav på palestinska val av (L) till Utrikesminister (S) är det de senaste palestinska valen, som ägde rum . De tre krav som den så kallade kvartetten (, , och FN) ställde på den palestinska regeringen efter valet var följande: 1) erkännande av staten , 2) avståndstagande från våld samt 3) att följa tidigare ingångna avtal. Den rödgröna regeringen erkände staten . Vi liberaler tyckte och tycker fortfarande att det fanns goda skäl för att vänta med erkännandet. Ett av problemen var de interna palestinska förhållandena. Det finns i praktiken två styren som utövar kontroll: /palestinska myndigheten styr medan Hamas styr över . Stötestenen rörde inte önskan om att ska existera som demokratisk, livskraftig och självständig stat bredvid – det vill vi alla – utan om vägen dit. Liberalerna var dessutom bland de första partierna i som tog ställning för en tvåstatslösning. Men vi tycker att det var fel att erkänna utan att först ställa tydliga villkor på att samtliga av kvartettens krav skulle vara uppfyllda, liksom även krav på demokratiska reformer som exempelvis genomförda palestinska val. är det palestinierna fick rösta förra gången. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt har utrikesminister , sedan erkännandet av , verkat för att fria och demokratiska val ska genomföras?
fr · H311494 · 2015-12-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:494 Förenklade planprocesser av (M) till Statsrådet (MP) befinner sig i en situation där insatserna för att bistå de asylsökande som söker hjälp i att få tak över huvudet behöver utvecklas. Med de förutsättningar som råder med stora flyktingströmmar ligger det nära till hands med en anpassning av, och möjligheter att göra avsteg från, plan- och byggförordningen. Allt i syfte att få fram tillfälliga boenden. remiss Anpassade krav för tillfälliga anläggningsboenden är ett steg på vägen men visar också på att en förenkling av plan- och bygglovsprocessen även skulle vara till gagn för att motverka den rådande bristen på permanenta bostäder. Från flera håll påtalas att regelverken är en betydande orsak till att det inte byggs tillräckligt med bostäder. För att skapa förutsättningar för att bygga fler bostäder skulle de förändringar som görs för tillfälliga boenden med fördel kunna ligga till grund för att se över om plan- och byggförordningen kan förenklas även för permanenta bostäder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet huruvida han avser att förenkla planprocesserna även för permanenta bostäder.