ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311514 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:514 Rotens skjutfält i och län av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifterna och intressena och är överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning – i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält – däribland Rotens skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning, vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kan ett regeringsbeslut ifråga om Rotens skjutfält förväntas, och vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311515 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:515 skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifterna och intressena och är överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning – i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält – däribland skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning, vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kan ett regeringsbeslut ifråga om skjutfält förväntas, och vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311516 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:516 skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifterna och intressena och är överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning – i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält – däribland skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kan ett regeringsbeslut ifråga om skjutfält förväntas, och vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311517 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:517 Söderarms skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifterna och intressena och är överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning – i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält – däribland Söderarms skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning, vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kan ett regeringsbeslut ifråga om Söderarms skjutfält förväntas, och vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311518 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:518 Göteborgs skärgårdsskjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifterna och intressena och är överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning – i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält – däribland Göteborgs skärgårdsskjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning, vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kan ett regeringsbeslut ifråga om Göteborgs skärgårdsskjutfält förväntas, och vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311519 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:519 Härnöns skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifterna och intressena och är överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning – i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält – däribland Härnöns skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning, vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kan ett regeringsbeslut ifråga om Härnöns skjutfält förväntas, och vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311520 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:520 stöd till för flyktingar av (C) till Statsrådet (MP) har utlovat att de 28 EU-länderna ska bidra med till stöd för flyktingar i . För del, har statsministern sagt, handlar det om , . Stödet ska gå specifikt till att förbättra situationen för flyktingarna i . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Från vilket utgiftsområde avser statsrådet och regeringen att finansiera stödet om till ? Inbegrips stödet till inom ramen för den nya femåriga biståndsstrategi för Syrienkrisen som ska lindra effekterna av konflikten både inne i och för utsatta grupper i grannländerna?
fr · H311521 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:521 Införandet av id-kontroller i enlighet med beslut av (M) till Statsrådet (S) har beslutat att ge regeringen befogenhet att införa tillfälliga id-kontroller för resor till . Förarbetena till lagen har varit hastiga, remissinstanserna har fått minimal svarstid och många praktiska frågor är ännu outredda. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att genomförandet av tillfälliga id-kontroller som rör resor till ska ske på ett så smidigt sätt som möjligt både för resande och transportörer?
fr · H311522 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:522 Nikotinmärkning av snus av (M) till Statsrådet (S) I lagrådsremissen Åtgärder för ökad folkhälsa på tobaksområdet – genomförandet av EU:s tobaksproduktsdirektiv föreslår regeringen en rad ändringar i bland annat tobakslagen. En av dessa är förslaget om att det ska bli förbjudet att ange nikotinhalt på exempelvis snusdosor. En tydlig risk till följd av detta blir att en konsument som vill välja ett svagare alternativ inte längre har möjlighet att göra ett informerat val. Förslaget om frivillig innehållsförteckning är också potentiellt riskfyllt, eftersom konsumentskyddet då tydligt urholkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet och regeringen säkerställa att konsumenter även i fortsättningen kan göra informerade val vid köp av tobaksvaror?
fr · H311523 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:523 Åtgärder för medicinska åldersbedömningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har påtalat vikten av att återigen får tillgång till medicinska åldersbedömningar av ensamkommande barn och ungdomar då det är osäkert om åldern är över eller under . Vi har en ohållbar situation vad gäller ensamkommande barn och ungdomar som kommer till . I tider av stora prövningar är det särskilt viktigt med ordning och reda i asylpolitiken. Vi behöver också säkra att resurser som ska gå till barn inte går till vuxna. Det är positivt att regeringen anslöt sig till uppfattning i frågan. brådskar det mot bakgrund av det mycket stora söktrycket till , och regeringen har inte gett några besked om vad som görs i frågan efter . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder vidtas nu för att de medicinska åldersbedömningarna så fort som möjligt ska återupptas?
fr · H311524 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:524 Det svenska snuset av (M) till Statsrådet (S) I lagrådsremissen Åtgärder för ökad folkhälsa på tobaksområdet – genomförandet av EU:s tobaksproduktsdirektiv föreslår regeringen en rad ändringar i bland annat tobakslagen. En av dessa är förslaget om att ska bli ny tillsynsmyndighet för tobaksprodukter. sker tillverkning av snus enligt livsmedelslagens krav på hygien, bakteriehalt och låga gränsvärden för farliga ämnen. Därför är tillsynsmyndighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets mening att snus inte längre ska tillverkas enligt livsmedelslagen?
fr · H311525 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:525 Rovdjurspolitikens inriktning av (M) till Statsrådet (S) I ett svar till riksdagsledamoten (M) på en skriftlig fråga (2015/16:440) skriver statsrådet följande: ”Regeringens intention är att säkerställa att beslut om jakt efter varg ska kunna överklagas till domstol.” debatterades i betänkandet 2015/16:MJU12, Rovdjurspolitikens inriktning, efter ett initiativ i miljö- och jordbruksutskott. fick betänkandet en riksdagsmajoritet bakom sig. Med stöd i initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att regeringen bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat om. Det innebär bland annat att regeringen bör upprätthålla den nu gällande beslutsordningen för skydds- och licensjakt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet och regeringen följa tillkännagivande om att upprätthålla den nu gällande beslutsordningen?
fr · H311526 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:526 Lagstiftningen gällande arbetstillstånd och kollektivavtal av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) och P4 har rapporterat om en familj som eventuellt kan komma att utvisas från på grund av att pappan i familjen hade för lite i lön. Familjen har bott i . upptäckte att pappan i familjen haft mindre i lön än vad som kollektivavtalet bestämt är minimilön. ska lönen ha varit över kollektivavtalet och enligt uppgifter i P4 ska den lägre lönen bero på fel som begåtts av arbetsgivaren. har beslutat att utvisa familjen. Familjen har valt att överklaga beslutet om utvisning. Regler och lagar i ska såklart respekteras och följas, men i fall där det förefaller bero på misstag som begåtts av andra än den drabbade verkar straff med utvisning vara särskilt hårt. Syftet med lagstiftningen kan knappast ha varit att människor som arbetar i , betalar skatt i och lever sina liv i eventuellt kan utvisas på grund av att denne tjänat några hundra mindre än kollektivavtalet anger. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen och ministern att vidta några initiativ för att göre en granskning och översyn av lagstiftningen gällande arbetstillstånd och kollektivavtal?
fr · H311527 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:527 Falska polisbilar av Boriana (M) till Statsrådet (S) Det är enligt lag förbjudet att utge sig för att vara polis utan att vara det. Men lagstiftningen har uppenbart ett kryphål. Det förekommer på flera platser att det kör runt bilar som till det yttre ser exakt ut som polisbilar. Trots att det är ett brott att utge sig för att vara en myndighetsperson kan polisen inte göra något. Anledningen är att lagen tolkas som att så länge personen som äger bilen endast kör omkring i den, utan att utföra någon form av polisiär arbetsuppgift, innebär det inget lagbrott. Detta är påfallande märkligt. Att köra omkring i en bil som är identisk med en polisbil borde rimligen anses som att utge sig för att vara polis. Det förslag om lagändring som lades fram har fått kritik för att det upplevs som uddlöst, bland annat för att påföljden för att använda sig av skyddade poliskännetecken föreslås vara böter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att föreslå förändringar av lagstiftningen så att den här typen av verksamhet upphör?