ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212665 · 2015-06-30 00:00:00 — Dnr A2015/1828/ARM A2015/1829/ARM A2015/1830/ARM Svar på fråga 2014/15:665, 2014/15:666 och 2014/15:667 av (M) Arbetsmiljörelaterade problem, Kvinnors arbetsmiljö och Psykosocial arbetsmiljö har frågat mig hur jag och regeringen följer resultatet från insatserna i regeringsuppdraget om kvinnors arbetsmiljö och hur de integreras i ordinarie verksamhet, vad jag avser göra för att säkerställa att kvinnor inte slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem, samt vad jag och kommer att göra inom den psykosociala arbetsmiljön vad gäller inspektions- och föreskriftsarbete. Eftersom frågorna är likartade har jag valt att ge ett samlat svar. Arbetsmiljö är en högt prioriterad fråga för regeringen. I vårändringsbudgeten föreslogs en rad satsningar. får en allmän förstärkning om 2015 och ytterligare anslagsökningar tillkommer 2016 och 2017 under förutsättning att beviljar medel för ändamålet. Totalt beräknas myndigheten få en permanent anslagshöjning om 2017. Utöver detta ökas det statliga stödet till regionala skyddsombud. Medel satsas på forskning med inriktning på arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och permanenta medel avsätts även för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Regeringen tar dessutom fram en ny arbetsmiljöstrategi. Strategin arbetas fram i nära samråd med arbetsmarknadens parter och bygger på relevant forskning. Ambitionen är att strategin ska utgå från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och bland annat omfatta en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Andra viktiga fokusområden är ett hållbart arbetsliv och psykosocial arbetsmiljö. När det gäller det avslutade regeringsuppdraget om kvinnors arbetsmiljö beskriver i sin slutrapport (Rapport 2015:6) hur erfarenheterna från projektet kommer omhändertas i ordinarie verksamhet. Erfarenheterna kommer att användas i kommande föreskriftsprojekt och har redan använts i det pågående arbetet med en ny föreskrift för organisatorisk och social arbetsmiljö. När det gäller inspektionsverksamheten har samtliga inspektörer utbildats i jämställdhet och genus i arbetslivet. Erfarenheterna från satsningen tas numera tillvara i den löpande tillsynen och i urvalsprocessen av vilken tillsyn som ska prioriters samt vilka arbetsställen som ska besökas. Satsningen på kvinnors arbetsmiljö har dessutom påvisat vikten av en jämställd kommunikation i alla myndighetens kanaler. Arbetsskadestatistiken visar att bland kvinnor ligger organisatoriska och sociala faktorer bakom av anmälda arbetssjukdomar. arbete med att ta fram föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö är därför av stor betydelse. Så är även tillsynsinsatser inom kvinnodominerade sektorer som vård och skola. Vidare har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att vidareutveckla arbetet med insatser för kvinnors arbetsmiljö. Detta är en viktig fråga som jag kommer följa i min dialog med myndigheten.
frs · H212666 · 2015-06-30 00:00:00 — Dnr A2015/1828/ARM A2015/1829/ARM A2015/1830/ARM Svar på fråga 2014/15:665, 2014/15:666 och 2014/15:667 av (M) Arbetsmiljörelaterade problem, Kvinnors arbetsmiljö och Psykosocial arbetsmiljö har frågat mig hur jag och regeringen följer resultatet från insatserna i regeringsuppdraget om kvinnors arbetsmiljö och hur de integreras i ordinarie verksamhet, vad jag avser göra för att säkerställa att kvinnor inte slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem, samt vad jag och kommer att göra inom den psykosociala arbetsmiljön vad gäller inspektions- och föreskriftsarbete. Eftersom frågorna är likartade har jag valt att ge ett samlat svar. Arbetsmiljö är en högt prioriterad fråga för regeringen. I vårändringsbudgeten föreslogs en rad satsningar. får en allmän förstärkning om 2015 och ytterligare anslagsökningar tillkommer 2016 och 2017 under förutsättning att beviljar medel för ändamålet. Totalt beräknas myndigheten få en permanent anslagshöjning om 2017. Utöver detta ökas det statliga stödet till regionala skyddsombud. Medel satsas på forskning med inriktning på arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och permanenta medel avsätts även för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Regeringen tar dessutom fram en ny arbetsmiljöstrategi. Strategin arbetas fram i nära samråd med arbetsmarknadens parter och bygger på relevant forskning. Ambitionen är att strategin ska utgå från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och bland annat omfatta en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Andra viktiga fokusområden är ett hållbart arbetsliv och psykosocial arbetsmiljö. När det gäller det avslutade regeringsuppdraget om kvinnors arbetsmiljö beskriver i sin slutrapport (Rapport 2015:6) hur erfarenheterna från projektet kommer omhändertas i ordinarie verksamhet. Erfarenheterna kommer att användas i kommande föreskriftsprojekt och har redan använts i det pågående arbetet med en ny föreskrift för organisatorisk och social arbetsmiljö. När det gäller inspektionsverksamheten har samtliga inspektörer utbildats i jämställdhet och genus i arbetslivet. Erfarenheterna från satsningen tas numera tillvara i den löpande tillsynen och i urvalsprocessen av vilken tillsyn som ska prioriters samt vilka arbetsställen som ska besökas. Satsningen på kvinnors arbetsmiljö har dessutom påvisat vikten av en jämställd kommunikation i alla myndighetens kanaler. Arbetsskadestatistiken visar att bland kvinnor ligger organisatoriska och sociala faktorer bakom av anmälda arbetssjukdomar. arbete med att ta fram föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö är därför av stor betydelse. Så är även tillsynsinsatser inom kvinnodominerade sektorer som vård och skola. Vidare har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att vidareutveckla arbetet med insatser för kvinnors arbetsmiljö. Detta är en viktig fråga som jag kommer följa i min dialog med myndigheten.
frs · H212667 · 2015-06-30 00:00:00 — Dnr A2015/1828/ARM A2015/1829/ARM A2015/1830/ARM Svar på fråga 2014/15:665, 2014/15:666 och 2014/15:667 av (M) Arbetsmiljörelaterade problem, Kvinnors arbetsmiljö och Psykosocial arbetsmiljö har frågat mig hur jag och regeringen följer resultatet från insatserna i regeringsuppdraget om kvinnors arbetsmiljö och hur de integreras i ordinarie verksamhet, vad jag avser göra för att säkerställa att kvinnor inte slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem, samt vad jag och kommer att göra inom den psykosociala arbetsmiljön vad gäller inspektions- och föreskriftsarbete. Eftersom frågorna är likartade har jag valt att ge ett samlat svar. Arbetsmiljö är en högt prioriterad fråga för regeringen. I vårändringsbudgeten föreslogs en rad satsningar. får en allmän förstärkning om 2015 och ytterligare anslagsökningar tillkommer 2016 och 2017 under förutsättning att beviljar medel för ändamålet. Totalt beräknas myndigheten få en permanent anslagshöjning om 2017. Utöver detta ökas det statliga stödet till regionala skyddsombud. Medel satsas på forskning med inriktning på arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och permanenta medel avsätts även för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Regeringen tar dessutom fram en ny arbetsmiljöstrategi. Strategin arbetas fram i nära samråd med arbetsmarknadens parter och bygger på relevant forskning. Ambitionen är att strategin ska utgå från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och bland annat omfatta en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Andra viktiga fokusområden är ett hållbart arbetsliv och psykosocial arbetsmiljö. När det gäller det avslutade regeringsuppdraget om kvinnors arbetsmiljö beskriver i sin slutrapport (Rapport 2015:6) hur erfarenheterna från projektet kommer omhändertas i ordinarie verksamhet. Erfarenheterna kommer att användas i kommande föreskriftsprojekt och har redan använts i det pågående arbetet med en ny föreskrift för organisatorisk och social arbetsmiljö. När det gäller inspektionsverksamheten har samtliga inspektörer utbildats i jämställdhet och genus i arbetslivet. Erfarenheterna från satsningen tas numera tillvara i den löpande tillsynen och i urvalsprocessen av vilken tillsyn som ska prioriters samt vilka arbetsställen som ska besökas. Satsningen på kvinnors arbetsmiljö har dessutom påvisat vikten av en jämställd kommunikation i alla myndighetens kanaler. Arbetsskadestatistiken visar att bland kvinnor ligger organisatoriska och sociala faktorer bakom av anmälda arbetssjukdomar. arbete med att ta fram föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö är därför av stor betydelse. Så är även tillsynsinsatser inom kvinnodominerade sektorer som vård och skola. Vidare har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att vidareutveckla arbetet med insatser för kvinnors arbetsmiljö. Detta är en viktig fråga som jag kommer följa i min dialog med myndigheten.
frs · H212668 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr Ju2015/05041-1/ Dnr Ju2015/05067-2/ Svar på fråga 2014/15:668 och fråga 2014/15:669 av (M) Utredning om kraven för att förena kontaktförbud med fotboja resp. Regionala skillnader i kontaktförbud har frågat mig när regeringen kommer att tillsätta en utredning som ser över om kraven för när kontaktförbud får förenas med fotboja är för höga samt vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att minska de regionala skillnaderna i beviljandet av kontaktförbud. Brottsförebyggande frågor är ett högt prioriterat område för regeringen. Förföljelse i form av upprepade hot, våld och trakasserier mot personer är ett samhällsproblem som regeringen tar på stort allvar. Ofta är det kvinnor som drabbas och de som utsätter dem är män som de har eller har haft en nära relation med. Ett antal olika åtgärder kan vidtas från samhällets sida för att förebygga att personer utsätts för denna typ av kränkningar. Kontaktförbud är ett viktigt verktyg. Möjligheten att övervaka vissa kontaktförbud elektroniskt med så kallad fotboja infördes för att förbättra kontaktförbudens skyddseffekt, men denna möjlighet har använts i mycket liten utsträckning. Som jag tidigare framhållit anser jag det angeläget att närmare analysera vilka skäl som ligger bakom den begränsade användningen av fotbojan och vad det har för betydelse för det skydd som kontaktförbudet är avsett att ge. Jag delar således uppfattning att det finns behov av att undersöka om kraven för att använda fotboja vid kontaktförbud är för höga. Min målsättning är att ett sådant utredningsarbete ska kunna inledas . Vidare är det naturligtvis angeläget att bestämmelserna om kontaktförbud tillämpas på ett enhetligt sätt. arbetar aktivt för att säkerställa att så sker. Bland annat har riksåklagaren utfärdat riktlinjer om proportionalitet och riskbedömning som syftar till att främja enhetligheten. Myndigheten gör också en genomgång av all domstolspraxis avseende kontaktförbud – . Ett särskilt syfte med genomgången är att undersöka regionala skillnader. Det pågår dessutom ett arbete med att ta fram centrala handläggningsrutiner avseende kontaktförbudsärenden för polis och åklagare. Även dessa rutiner kommer att bidra till en mer enhetlig handläggning. Jag följer detta arbete med intresse.
frs · H212669 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr Ju2015/05041-1/ Dnr Ju2015/05067-2/ Svar på fråga 2014/15:668 och fråga 2014/15:669 av (M) Utredning om kraven för att förena kontaktförbud med fotboja resp. Regionala skillnader i kontaktförbud har frågat mig när regeringen kommer att tillsätta en utredning som ser över om kraven för när kontaktförbud får förenas med fotboja är för höga samt vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att minska de regionala skillnaderna i beviljandet av kontaktförbud. Brottsförebyggande frågor är ett högt prioriterat område för regeringen. Förföljelse i form av upprepade hot, våld och trakasserier mot personer är ett samhällsproblem som regeringen tar på stort allvar. Ofta är det kvinnor som drabbas och de som utsätter dem är män som de har eller har haft en nära relation med. Ett antal olika åtgärder kan vidtas från samhällets sida för att förebygga att personer utsätts för denna typ av kränkningar. Kontaktförbud är ett viktigt verktyg. Möjligheten att övervaka vissa kontaktförbud elektroniskt med så kallad fotboja infördes för att förbättra kontaktförbudens skyddseffekt, men denna möjlighet har använts i mycket liten utsträckning. Som jag tidigare framhållit anser jag det angeläget att närmare analysera vilka skäl som ligger bakom den begränsade användningen av fotbojan och vad det har för betydelse för det skydd som kontaktförbudet är avsett att ge. Jag delar således uppfattning att det finns behov av att undersöka om kraven för att använda fotboja vid kontaktförbud är för höga. Min målsättning är att ett sådant utredningsarbete ska kunna inledas . Vidare är det naturligtvis angeläget att bestämmelserna om kontaktförbud tillämpas på ett enhetligt sätt. arbetar aktivt för att säkerställa att så sker. Bland annat har riksåklagaren utfärdat riktlinjer om proportionalitet och riskbedömning som syftar till att främja enhetligheten. Myndigheten gör också en genomgång av all domstolspraxis avseende kontaktförbud – . Ett särskilt syfte med genomgången är att undersöka regionala skillnader. Det pågår dessutom ett arbete med att ta fram centrala handläggningsrutiner avseende kontaktförbudsärenden för polis och åklagare. Även dessa rutiner kommer att bidra till en mer enhetlig handläggning. Jag följer detta arbete med intresse.
frs · H212670 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr Ju2015/05097/ Svar på fråga 2014/15:670 av (M) Lokala poliser har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder, och i så fall vilka, för att polisen ska få de personalresurser som de behöver för att stoppa våldsvågen i , och när detta kommer att ske. Det är naturligtvis inte acceptabelt att människor ska behöva uppleva öppna skjutningar och kriminella uppgörelser i sitt lokalsamhälle. För att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. Det har vi sett en negativ utveckling i vissa områden, främst i förorterna till våra storstäder, där lokala kriminella personer slutit sig samman och växt sig starkare i sin brottsutövning. Det är i samma områden det förekommer såväl skjutningar och social oro som en omfattande social utsatthet. arbetar mot problemen, men kan inte på egen hand motverka utvecklingen. För att nå framgång i arbetet krävs att polisen arbetar systematiskt och uthålligt tillsammans med andra myndigheter. Regeringen bedömer att det finns stor potential att utveckla detta arbete och att öka samordningen mellan aktörerna. Ambitionen är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Mot bakgrund av detta aviserade regeringen att en satsning på brottsförebyggande arbete kommer att göras. (Brå) kommer att få i uppdrag att lämna förslag på hur en förstärkt nationell stöd- och samordningsfunktion bör utformas på myndigheten. Regeringen avser också att knyta en nationell samordnare till myndigheten. Vidare kommer regeringen att ta fram en nationell handlingsplan för det brottsförebyggande arbetet. Som nämner är en tydligare lokalt förankrad polis ett av huvudsyftena med polisens ombildning. Som ett led i detta kommer att inrätta områdespoliser med huvuduppgift att arbeta med lokalt brottsförebyggande åtgärder så som social oro och lokal gängkriminalitet. I kommuner eller stadsdelar som är särskilt utsatta är riktmärket att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare. Ombildningen av polisen till en myndighet har också möjliggjort en större operativ slagkraft och en tydligare styrning över hela landet. har beslutat om en operativ inriktning för särskilt utsatta geografiska områden, vilket bland annat kommer att innebära stärkt synlighet och starkare lokal förankring av polisarbetet för just dessa områden. Det är ansvar att se till så att personal finns tillgänglig där den behövs bäst. Regeringen kommer dock att noga följa myndighetens fortsatta arbete med att nå ombildningens intentioner och följa upp att åtgärderna får avsedd effekt.
frs · H212671 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr Fi2015/3392 Svar på fråga 2014/15:671 av (M) Alternativ till läx-RUT har frågat mig hur jag, när läx-RUT avskaffas, ämnar åtgärda de tillämpningssvårigheter och gränsdragningsproblem som tidigare fanns beträffande läxhjälp inom ramen för RUT-avdraget för barnpassning. Jag vill påminna om att avstyrkte införandet av läx-RUT eftersom verket ansåg att det inte var klarlagt att det skulle innebära mindre kontroll- och gränsdragningsproblem. I samband med avskaffandet av läx-RUT anpassas RUT-avdraget för barnpassning så att det endast omfattar barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Renodlad läxhjälp kommer således inte längre att vara möjlig inom ramen för RUT-avdraget och de tillämpningssvårigheter och gränsdragningsproblem som funnits kring sådan läxhjälp kommer därmed att försvinna av sig själva.
frs · H212672 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr Fi2015/3393 Svar på fråga 2014/15:672 av (M) Pensionärers faktiska skattenivå har frågat mig om hur det kommer sig att jag anser att pensionärer i som enda land betalar högre skatt än löntagare. Vid en given bruttoinkomst har en person med enbart pensionsinkomst en lägre inkomst efter skatt jämfört med en löntagare under , till följd av jobbskatteavdraget. Om man väljer att även inkludera arbetsgivarens skatteinbetalningar bör hänsyn tas till att en stor del av arbetsgivaravgifterna är inbetalningar till den egna pensionen och andra delar är av försäkringskaraktär och berättigar till förmåner. Vidare bör man ta hänsyn till att arbetsgivaren har betalat särskild löneskatt på tjänstepensionen vid avsättning. Då hänsyn tas till detta är skatteuttaget högre för pensionärer vid normala pensionsnivåer även då arbetsgivarens skatter inkluderas. Regeringen avsåg redan i sin första budgetproposition att minska den orättvisa skatteskillnaden för pensionärer, främst för de med de lägsta inkomsterna. röstade emellertid för de borgerligas budgetförslag och därmed förhindrades förbättringen av pensionärernas ekonomiska situation och minskandet av skatteskillnaden.
frs · H212674 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr U2015/03519/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:674 av (M) Hur kvalitetspengarna fördelas och följs upp har frågat mig hur och när kvalitetspengarna kommer att fördelas till universitet och högskolor samt hur satsningen kommer att följas upp. Hög kvalitet i den högre utbildningen är en viktig fråga för regeringen, vilket statsministern aviserade redan i regeringsförklaringen. Regeringen kommer att arbeta för att stärka kvaliteten i högskolan. I vårändringsbudgeten föreslogs därför en kvalitetsförstärkning av högskoleutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningar. avsätts , varav riktas till utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap och riktas till lärar- och förskollärarutbildningar. Fördelningen av medlen kommer att ske genom beslut om ändring av regleringsbrev. Tilldelningen kommer att ske utifrån storleken på lärosätenas utbildningar inom de aktuella utbildningsområdena. avser regeringen att förstärka ersättningsbeloppen för utbildning inom humaniora/samhällsvetenskap och lärar- och förskollärarutbildningar med syfte att höja kvaliteten i utbildningarna. beräknar regeringen till satsningen. Regeringen avser att även fortsatt följa frågan om kvaliteten i utbildningen på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor noggrant.
frs · H212675 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr U2015/03520/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:675 av (V) Breddad rekrytering till högskolan har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att se över regelverket för antagning till högskolan i syfte att bredda rekryteringen. Till att börja med vill jag understryka att frågan om breddad rekrytering till och breddat deltagande i högskolan är ett prioriterat område för regeringen. I ett modernt land som ska inte traditioner, socio-ekonomisk bakgrund, kön eller funktionsnedsättning vara avgörande för möjligheterna att påbörja eller fullfölja en högskoleutbildning, utan den svenska högskolan ska vara öppen och välkomnande för alla som har förutsättningar att klara högskolestudier. finns tyvärr en snedrekrytering till högskolan beroende på studenternas bakgrund. Det är t.ex. fortfarande dubbelt så vanligt att de som har högskoleutbildade föräldrar går vidare till högre studier än de vars föräldrar har gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå. Det är också fler kvinnor än män som påbörjar en högskoleutbildning. Snedrekryteringen till högskolan innebär att samhället inte utnyttjar sina talanger, som efterfrågan på personer med högre utbildning ökar. Som verktyg för att motverka snedrykryteringen har regeringen gett Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppgift att kartlägga lärosätenas arbete med breddad rekrytering. I uppdraget ingår att lyfta fram goda exempel och att lämna rekommendationer till lärosätenas fortsatta arbete. Även om den s.k. 25:4-regeln har tagits bort är det fortfarande möjligt att komma in på högskolan med andra meriter än gymnasiebetyg eller motsvarande. Av 7 kap. 5 och 8 §§ högskoleförordningen (1993:100) framgår bl.a. att en person har grundläggande respektive särskild behörighet om han eller hon genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Den s.k. reella kompetensen bedöms av universitet och högskolor vid antagning. För att kunna konkurrera i urvalet till de utbildningar som har fler sökande än platser krävs dock fortfarande ett meritvärde, som man t.ex. kan få genom att göra högskoleprovet. Vidare har universiteten och högskolorna möjlighet att själva besluta om urvalsgrunder för upp till en tredjedel av platserna. Dessa av högskolan beslutade urvalsgrunder kan bredda rekryteringen till en utbildning så länge urvalsgrunden består av meriter som är relevanta för utbildningen. Hur reglerna för tillträde till högskoleutbildning är utformade är en viktig aspekt som kan påverka olika gruppers deltagande i högskolan, även om det också finns andra faktorer som påverkar. För att undvika att onödiga hinder ställs upp för människors deltagande i högre utbildning är det viktigt att reglerna är tydliga och överblickbara. Reglerna ska också vara effektiva och rättssäkra för de sökande.
frs · H212676 · 2015-06-30 00:00:00 — Dnr S2015/04472/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:676 om patientsäkerhet av (MP) har frågat mig hur jag ser på att låta utreda ett oberoende centrum för att bygga upp kunskap och stöd inom patientsäkerhetsområdet. Patientsäkerhet är en viktig fråga för regeringen och berörda myndigheter. Vårdskadorna orsakar stort lidande för enskilda och höga kostnader för samhället. Antalet allvarliga undvikbara skador, som innebär att patienten får bestående men eller avlider, är på en betydligt lägre nivå jämfört med vårdskadestudie , enligt för patientsäkerhet 2015. 2009/10:210 gjordes bedömningen att ett nationellt patientsäkerhetscentrum inte bör inrättas. för patientsäkerhetsöverenskommelserna under 2011-2014 har en nationell infrastruktur för patientsäkerhet byggts upp. Regeringen avsätter medel till SKL även för att fortsätta att stödja vården i patientsäkerhetsarbetet, genomföra mätningar inom flera områden och bibehålla de databaser som byggts upp, t e x för vårdskador. har en normgivande roll vad gäller god och säker vård. Myndigheten har också regeringens fortsatta uppdrag att analysera patientsäkerhetsutvecklingen och ta fram en lägesrapport som kommer att publiceras 2016. I uppdraget ingår också att föreslå former för fortsatt uppföljning av patientsäkerheten. När det gäller kunskapsstyrning trädde Förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap i kraft . Det innebär bland annat att är ordförande i ett myndighetsgemensamt råd för kunskapsstyrning. finns ingen planerad utredning av något fristående centrum för kunskap och stöd inom patientsäkerhetsområdet.