ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H31292 · 2015-10-13 00:00:00 — Dnr N2015/7013/KSR Svar på fråga 2015/16:92 av (SD) Konkurrens mellan offentlig och privat sektor har frågat arbetsmarknadsministern vad hon och regeringen gör för att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet finns i konkurrenslagen särskilda regler om offentlig säljverksamhet. utövar tillsyn över lagen och kan väcka talan i domstol om att förbjuda eller begränsa en offentlig aktör att bedriva en verksamhet om den snedvrider eller hämmar konkurrensen. Om väljer att inte väcka talan kan det företag som anser sig förfördelat på egen hand väcka talan i domstol. Regeringen ser arbetet mot osund konkurrens som en viktig fråga och följer den rättspraxis som utvecklas på området.
frs · H31293 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Fi2015/04707/UR Svar på fråga 2015/16:93 av (M) De näringspolitiska aspekterna på området offentlig upphandling har frågat närings- och innovationsministern om han för fram de näringspolitiska aspekterna vad gäller svenskt företagande, tillväxt och konkurrenskraft i utredningen om upphandling. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal (S 2014:20) har sedan den påbörjade sitt arbete biträtts av experter som bl.a. företräder de intressen som framhåller i sin fråga. Det rör sig om experter bl.a. från och från externa intressenter som Företagarna, , , och . Nämnda externa intressenter ingår också i den grupp av remissinstanser som har beretts tillfälle att yttra sig över utredningens delbetänkande Upphandling och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78). Det kan också antecknas att , , , Handelskammare, och ingår i gruppen av remissinstanser. för att svara på remissen är . Utredningens förslag i delbetänkandet bereds och tilläggsdirektiv har lämnats till utredningen. Efter sedvanlig remissbehandling kommer regeringen att återkomma i frågan.
frs · H31294 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr S2015/06426/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:94 av (FP) Hemtjänst utan biståndsbedömning har frågat mig om jag avser att fortsätta arbetet med att ändra socialtjänstlagen så att personer kan få hemtjänst utan biståndsbedömning? Insatserna inom ska vara av god kvalitet och för utförande av uppgifterna ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Många kommuner vill kunna erbjuda tjänster inom äldreomsorg genom en handläggningsprocedur som upplevs som mindre krånglig eller kontrollerande. Skälen är ofta att man vill minska det administrativa arbetet och öka självbestämmandet och delaktigheten för de äldre. Flera kommuner tillämpar redan någon form av så kallad förenklad handläggning eller biståndsbedömning. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys kartläggning visar dock att det finns stora skillnader mellan kommunernas sätt att förenkla möjligheterna att få hjälp i hemmet, liksom möjligheterna till brukarinflytande för den äldre. Det finns också många kommuner som uppfattar rättsläget som osäkert och som därför har avstått från att tillämpa liknande arbetssätt. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. Syftet är att genom långsiktiga insatser inom strategiskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen. I uppdraget ingår – om det bedöms lämpligt – att lämna förslag på hur kommunerna kan besluta om omsorg och annan service till äldre på ett enklare och mer flexibelt sätt . En förutsättning är dock att rättssäkerheten för den enskilde inte ska försämras. Avslutningsvis vill jag nämna att jag uppskattar uttrycket ”årsrika personer” som använder i sin fråga till mig. Det är en mycket bra beskrivning av den rikedom av erfarenheter som äldre personser förvärvat under sin livstid och ökar förståelsen för varje individs specifika behov, förväntningar och integritet.
frs · H31295 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Fi2015/04667/E4 Svar på fråga 2015/16:95 av (M) Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik har frågat mig på vilket sätt de åtgärder som har presenterats i vår- och budgetpropositionen gör det lättare att anställa och starta företag. En aktiv näringspolitik är central för att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för nya jobb och nya företag. Regeringen har därför ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen föreslagit omfattande satsningar för att förbättra företagsklimatet. Regeringen föreslår satsningar på att utveckla den svenska innovations- och konkurrenskraften, bl.a. genom en strategi för nyindustrialisering och en exportstrategi framtagen i samarbete med näringslivet. Medel avsätts också till insatser kopplade till arbetet inom innovationsrådet, med fokus på life science, miljö- och klimatteknik samt digitalisering. Regeringen föreslår även en förstärkning till AB:s verksamhet, särskilt till den del av verksamheten som riktas till företag i tidiga skeden. Regeringen avser vidare att inrätta ett statligt fond-i-fond-bolag med uppgift att investera i företag i tidiga utvecklingsfaser samt att se över möjligheterna att inrätta ett lånegarantiinstrument till företag med behov av finansiering. För att underlätta för företag att anställa behöver matchningen på arbetsmarknaden fungera bättre. Regeringen har därför bl.a. inlett en satsning på ett kunskapslyft, som bl.a. omfattar fler utbildningsplatser och traineejobb för unga. Regeringen avsätter även medel för att effektivisera valideringen av nyanländas kompetens.
frs · H31296 · 2015-10-13 00:00:00 — Dnr N2015/06954/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:96 av (M) Effekter av regeringens åtgärder för att öka bostadsbyggandet har frågat mig hur många bostäder jag uppskattar kommer att byggas enbart till följd av de förslag som regeringen presenterat och som kan hänföras till byggsubventioner som föreslås i budgetpropositionen. När det gäller förslaget om ett investeringsstöd för anordnandet av nya hyresrätter och bostäder för studerande är bedömningen att de avsatta medlen räcker till närmare 15 000 bostäder , något färre eller fler beroende på hur bostäderna fördelar sig storleksmässigt och vilket stöd de är berättigade till. En del av de bostäder som får stöd kommer att vara hyres- eller bostadsrättsprojekt som omprojekterats för att möta de villkor som kommer att ställas och därmed också bli ekonomiskt överkomliga för betydligt fler bostadsökande. Vi kan konstatera att andelen nya hyresrätter och bostäder för studerande är alldeles för låg och att de som byggts har haft höga hyror med ofta mycket höga inkomstkrav på de hyresgäster som fått hyra dem. har i en rapport bedömt att det tidigare investeringsbidraget till hyresrätter hade en god träffsäkerhet samt att högst en tredjedel av de bostäder som byggdes med stöd av de dåvarande räntebidragen och investeringsbidraget hade blivit av stöden förutan. Självklart kommer andelen bostäder som inte skulle ha byggts utan det föreslagna investeringsstödet att öka över tiden eftersom bostäder tar tid att projektera. Utan en möjlighet att få stöd för projekt som påbörjats redan innan förordningen träder i kraft skulle dock en stor och viktig del av bostadsbyggandet stanna upp. Regeringen har presenterat flera förslag. Vid sidan av de åtgärder som ingår i det bostadspaket som presenterades i budgetpropositionen bidrar också åtgärder som förenklar och förkortar processen för planering och byggande till dessa bostäder. Regeringen har presenterat två sådana åtgärder, dels förordningen (SFS 2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggande, dels lagrådsremissen En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser. Även om effekterna av ett enskilt förslag kan vara små så är det min övertygelse att de samlade effekterna över tiden blir stora.
frs · H31297 · 2015-10-13 00:00:00 — Dnr N2015/07020/IF Svar på fråga 2015/16:97 av (M) om har frågat statsministern vilka idéer och förslag som har tagits vidare i och vilka beslut som har fattats av regeringen som ett resultat av innovationsrådet. Frågan har överlämnats till mig. Nationella innovationsrådet har inrättats för att stärka innovationskraft. Rådet är rådgivande och ska främja arbetet över sektorsgränser. Rådet fattar inte några beslut. rådgivande funktion bygger på ledamöternas möjlighet att diskutera frågor på ett öppet och förtroendefullt sätt med högt i tak. Ledamöterna medverkar utifrån premissen att diskussionerna kan föras i en sluten krets. Arbetsformen med innovationsrådet innebär att regeringen kan inhämta synpunkter från kvalificerade personer från flera olika delar av samhället och därmed berika interna beredningsarbete. Offentliga finansieringsinsatser, digitaliseringen av industrin och förutsättningarna för Life Science-sektorn är några exempel på ämnen där rådets samtal kunnat tas vidare av regeringen. Rådet ersätter dock inte någon del av etablerade beredningsrutiner. Alla förslag som innovationsrådet ger upphov till kommer att beredas på sedvanligt sätt och kan till exempel komma att ingå i budget- eller särpropositioner. har därmed goda möjligheter att både få insyn i och påverka ärenden genom ordinarie arbetsformer.
frs · H31298 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr S2015/06428/SF Svar på fråga 2015/16:98 av (M) Hur ökningen av sjukskrivningar ska hejdas har frågat mig varför jag och regeringen drar igång ett nytt åtgärdsprogram i stället för att bygga vidare på det som redan framgångsrikt är på gång i form av . Den stigande sjukfrånvaron är oroande. Att bryta utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron är en av regeringens mest prioriterade frågor. Utmaningen är stor. Det behövs, så som framför, åtgärder på bred front och av olika aktörer. Regeringen anser att det dessutom behövs ett tydligt mål. Regeringens målsättning är att sjukpenningtalet inte ska överskrida vid utgången av 2020. För att det ska vara möjligt att uppnå detta mål har regeringen i åtgärdsprogrammet identifierat sju områden som behöver utvecklas och där åtgärder behöver vidtas. är den viktigaste aktören. De åtgärder som ingår i åtgärdsprogrammet bygger delvis på de förslag som har lämnats av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015). Regeringen fortsätter sitt arbete att utveckla de sju områdena i åtgärdsprogrammet. Därvid är de samtal som regeringen för med arbetsmarknadens parter viktiga. Det bör också nämnas att remisstiden för det ovan nämnda betänkandet gått ut och det återstår att fortsatt överväga förslag från utredningen. lyfter fram ett antal instanser som vill samarbeta i syfte att förhindra eller minska sjukskrivningar. Självklart välkomnar jag alla sådana initiativ.
frs · H31299 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr Fi2015/04670/E1 Svar på fråga 2015/16:99 av (M) Hur många jobb regeringens politik skapar 2016 har frågat mig om någon del av den ökade sysselsättning och lägre arbetslöshet som förutspås kan hänföras till regeringens politik. Regeringen har i vårpropositionen 2015 och budgetpropositionen föreslagit ett antal åtgärder som syftar till att höja sysselsättningen och minska arbetslösheten för att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Några exempel är satsningarna på trainee- och extratjänster och utbildningssatsningarna inom komvux, yrkesvux och . Regeringens reformer inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet möjliggör att fler arbetslösa kommer i utbildning. Genom att höja individens kompetens och kunskaper stärks jobbchanserna bland personer som annars skulle haft svårt att få arbete. Snabbspåret påskyndar etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden och förväntas leda till att fler får en fast förankring på arbetsmarknaden. Satsningen på aktiva åtgärder för långtidsarbetslösa och personer med funktions-nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bryter arbetslösheten och förväntas även leda till att deras jobbchanser stärks. Dessa åtgärder bedöms alla bidra till högre sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet. När det gäller effekter av olika reformförslag är det viktigt att påpeka att det råder stor osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt olika åtgärder påverkar sysselsättning och arbetslöshet. Regeringens reformer bedöms gradvis få genomslag på sysselsättning och arbetslöshet . Vad gäller är bedömningen att de reformer som föreslagits i vårpropositionen 2015 och i budgetpropositionen bidrar till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet 2016.
fr · H311206 · 2015-11-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:206 Underlättande för funktionshindrade att få dispens för motorfordon i terräng av (M) till Statsrådet (S) Jakten och viltvården innehåller allt från social gemenskap till fantastiska naturupplevelser, och för många har det ett stort rekreationsvärde. Praktiska viltvårdsåtgärder, jaktskytteträning, dressyr av jakthundar samt viltinventeringar är inslag som ligger vid sidan om själva jaktutövningen. Allt detta är relativt svåråtkomligt för personer med någon form av funktionshinder. Ett särskilt problem uppstår lätt för den som behöver använda motordrivet fordon för att komma ut i terrängen för att jaga. Lagstiftningen ger utrymme för olika tolkningar av respektive länsstyrelse och skapar ofta en onödig byråkrati omkring de dispenser som behövs från bland annat terrängkörningslagen. Ytterst blir detta en form av diskriminering av den som är funktionshindrad och bor i ett län där tolkningen av lagstiftningen försvårar för den som söker dispens. Därtill är det inte ovanligt att handläggningen av ärenden tar mycket . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att göra en översyn av lagstiftningen vad gäller dispens för att få köra motorfordon i terräng för personer med funktionsnedsättning?
fr · H311208 · 2015-11-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:208 Satsningar på försvaret av (M) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter i medierna har anmodat samtliga departement att se över hur man kan minska utgifterna för att kunna skapa utrymme för ökade kostnader för migrationen och möjliggöra reformer i budgetpropositionen . Bland sätten att minska utgifterna nämns möjligheten att flytta utgifter mellan åren och att senarelägga satsningar. På försvarsområdet finns en uppgörelse mellan , och samt Socialdemokraterna och om att öka resurserna till försvaret perioden –2020. Det är en helt nödvändig satsning för att möta det försämrade säkerhetsläge vi ser i närområde. I försvarsuppgörelsen ingår främst satsningar som ska stärka försvaret i närtid för att just svara upp mot en alltmer orolig omvärld. Det handlar bland annat om satsningar på försvarets basplatta, förstärkning av försvaret av samt en förbättrad ubåtsjaktsförmåga. Att senarelägga satsningar skulle därför vara direkt felaktigt och problematiskt i och med att försvarsuppgörelsens fokus ligger på att stärka försvaret här och och hantera de behov som Försvarsmakten har angett som mest akuta . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Finns det några planer på att Försvarsdepartementet ska flytta summor mellan åren i inriktningsbeslutet för försvaret eller genomföra andra budgetjusteringar för att på så sätt hörsamma anmodan?
fr · H311209 · 2015-11-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:209 Neuron av (V) till Försvarsminister (S) Det obemannade planet utvecklas av det franska flygvapenföretaget och är ett samarbetsprojekt mellan , , , , och . Drönaren kostar 4 miljarder att ta fram, och har bidragit med . har bland annat varit med och levererat flygplansskrovet, som byggts i . testas vapnet på testanläggningen i . Beräkningar visar att av dem som dödats av drönare i kunnat bekräftas som legitima mål enligt folkrätten. Resten har varit barn, civila eller inte kunnat identifieras. Med anledning av den i pågående testningen av Neuron vill jag fråga försvarsministern: Anser försvarsministern att det är moraliskt försvarbart och lämpligt att deltar i utvecklandet av ett dylikt offensivt vapen som en attackdrönare?
fr · H311210 · 2015-11-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:210 Nykterhetskontroller av piloter av (M) till Statsrådet (S) Till skillnad från den svenska buss- och taxibranschen, som till stora delar har alkolås på sina fordon, görs enbart stickprovskontroller på besättningsmedlemmar på flygplan. Det är orimligt att piloter som har ansvar för hundratals flygpassagerares säkerhet i regel inte blir nykterhetskontrollerade. Alla piloter borde tvingas att lämna alkoholtest vid både påstigning och avstigning för att säkerställa alla passagerares trygghet. Polisen har rätt att göra nykterhetskontroller på piloter om det finns misstanke om onyktra piloter. Det borde snarare vara omöjligt att starta ett plan om man inte blivit godkänd i en nykterhetskontroll innan. Vi har tidigare kunnat höra om piloter som har fastat i kontroller med höga promillehalter av alkohol i blodet. Tur är väl det, att de kunde gripas innan de satte sig i planet och utsatte passagerarna för livsfara. När det inte krävs att alla piloter gör nykterhetskontroller finns det en risk att vissa ”kommer undan”, vilket skulle kunna få förödande konsekvenser. Därför krävs det polisiära åtgärder för att säkerställa flygresenärers trygghet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer vi att kunna se polisen utföra obligatoriska nykterhetskontroller av alla piloter inför en flygning?
fr · H311211 · 2015-11-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:211 Bosättning av så kallade EU-migranter på rastplatser av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) har det i flertalet tidningar rapporterats om rastplatser, avsedda att höja trafiksäkerheten genom att erbjuda tillfälle för förare att vila, som tvingats stänga för att få bukt med bosättningar av så kallade EU-migranter. Anledningen är att dessa använder rastplatserna på ett sätt som de inte är menade för, som permanenta boplatser. Detta leder till omfattande nedskräpning, det sker eldning och matlagning på platsen (vilket är en direkt livsfara, då detta är oförenligt med transporter av farligt gods) och stämningen upplevs av många åkare som hotfull och osäker. tvingas därför tillfälligt stänga rastplatserna och stänga av vatten och liknande bekvämligheter för att göra rastplatsen oattraktiv och på så vis tvinga bort bosättarna. Effekten blir emellertid oftast enbart att migranterna väljer en annan rastplats, vilket gör att problemet kvarstår men på en annan sträckning. I rapporteringen framgår också att vädjat till polisen men att inget skett. Bristen på rastplatser drabbar svenska åkerier, och det finns inget som tyder på att det kommer bli bättre i vår närmaste framtid. Situationen leder till att åkarna ibland inte kan ta rast när de behöver det, alternativt behöver planera om sina rutter, vilket får till följd att transporter ofta blir försenade och dyrare än normalt, något som i förlängningen drabbar industrin och handeln och på så vis även stör vardagen för många medborgare. Vi i tycker att denna katt-och-råtta-lek av , och polisens underlåtenhet att agera, är direkt ovärdig. Det borde inte åligga att sköta polisens uppgifter, och den nuvarande metoden för att lösa problemet drabbar i högre grad trafikanter och åkare än bosättarna själva. Jag undrar därför hur statsrådet tänker agera för att se till att åkarna på ett säkert sätt kan förlägga sina viloperioder till rastplatserna och hur skattebetalare som väljer att stanna på dessa ska slippa känna obehag och otrygghet.
fr · H311212 · 2015-11-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:212 Den digitala planprocessen av (KD) till Statsrådet (MP) Statskontoret fick i uppdrag att utreda och föreslå med vilka styrmedel regeringen bör påverka utvecklingen mot en sammanhållen digital planprocess. Statskontoret har presenterat sina resultat i rapporten analog till digital (2014:3). Dagens digitalisering av planprocessen är liten och den saknar samordning mellan fragmentiserade it-system utan enhetlig och standardiserad information. En rätt digitaliserad planprocess har emellertid potential att ge en effektivare och snabbare hantering av plan- och bygglovsärenden. Detta ger positiva effekter för bostadsbyggandet och utbyggnaden av infrastrukturen. Bygg- och bostadsmarknaden skulle bli mer öppen och tillgänglig och välfungerande genom den transparens och förutsägbarhet som en digital planprocess ger. Information om outnyttjade byggrätter, vad som planeras att byggas och var kan genom en digital planprocess, digitala planbestämmelseler och öppna data bli tillgänglig över hela landet. Statskontoret har under sina intervjuer med marknadens berörda aktörer erfarit en efterfrågan på en tydlig gällande standard och en digital process som samtliga aktörer kan samlas kring. Statskontoret ger i utredningen ett antal förslag på insatser som regeringen kan göra för att främja en digital planprocess. Utgångspunkten för dessa insatser är en nationell e-strategi för hur en digital planprocess kan förverkligas. Med hävisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att regeringen överlämnar ett förslag till en nationell e-strategi för en digital planprocess?
fr · H311213 · 2015-11-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:213 Statens museer för världskultur av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Statskontoret har presenterat en analys (2015:24) av verksamheten vid Statens museer för världskultur (SMVK). Myndigheten består av fyra museer: , , och . SMVK ska bedriva museiverksamhet med inriktning att levandegöra världens kulturer. SMVK är ett ovanligt statligt museum då det inte har säte i utan är Göteborgsbaserat enligt sitt uppdrag och regleringsbrev från regeringen. Då myndigheten inte har något insynsråd är kopplingen till uppdragsgivaren starkare än vid andra myndigheter. Perspektivet är hela världens kulturer med mycket samverkan inom och utom gränser. Statskontoret konstaterar i sin analys att uppdraget att myndighetens ledning ska vara placerad i inte följs. Den senaste överintendenten har haft sin huvudsakliga arbetsplats i och sex av sju avdelningschefer har flyttats till huvudstaden så även en klar majoritet av myndighetens personal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser kultur- och demokratiministern att vidta för att SMVK ska uppfylla sin instruktion som en myndighet med säte i ?