ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311136 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:136 Nya försök att särbehandla mc-åkare av (M) till Statsrådet (S) Jag ställde en fråga till statsrådet med lydelsen: ”Anser statsrådet att mc-förare ska särbehandlas i trafiken och ha särskilda regler?” Svaret var nej med en försäkran från statsrådet om att det som presenterats av i arbetsgruppen för ökad säkerhet på motorcykel har varit ett förutsättningslöst diskussionsunderlag, med ett trettiotal mer eller mindre realistiska möjligheter. Det var inte förslag till faktiska åtgärder. Det har kommit till min kännedom att beviljat medel till ett innovationsprojekt som ska utreda om det går att fånga motorcyklister i ATK. Det blir för mig mycket märkligt att man först säger att motorcyklister ej ska särbehandlas i trafiken och sedan ändå ger ett uppdrag att utreda specifikt hur man kan komma åt just motorcyklister. har vid ett flertal tillfällen sagt ett tydligt nej till att införa ägaransvar vid fortkörning – är detta något som statsrådet nu ändå börjar överväga? Anser statsrådet att det nu finns möjlighet att ändra gällande lagstiftning så att det ges möjlighet att införa ägaransvar för motorcyklister, och innebär detta i förlängningen att även bilister ska omfattas av ägaransvar?
fr · H311137 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:137 Kriterier för en feministisk regering av (M) till Statsrådet (S) Statsminister utropar sin regering till den första feministiska regeringen i . Hur kriterierna ser ut för detta påstående är dock oklart. Vi kan läsa i pressen att det socialdemokratiska kvinnoförbundets ordförande anser att gratis mammografi är ett sådant kriterium. Det viktiga efter en bröstcancerdiagnos är tidig behandling för en god prognos och för att slippa den oro det innebär att vänta. Frågan är hur statsrådet ser på det faktum att i län får, enligt färska siffror, hälften av de kvinnor som fått en diagnostiserad bröstcancer vänta på operation. De längsta väntetiderna i landet finns här i en socialdemokratisk region. Det innebär en väntan som kan leda till att cancern hinner få en större utbredning och att prognosen blir sämre. Anser statsrådet att det är förenligt med en feministisk politik på regional och riksnivå att väntetiderna är för mer än hälften av alla kvinnor som drabbats av bröstcancer i län?
fr · H311138 · 2015-10-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:138 Medborgarlön av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) I partiprogram kan man läsa att partiet vill att alla människor ska vara garanterade ett ekonomiskt stöd och det oavsett tidigare inkomst eller orsak till att man saknar inkomst. vill helt enkelt se ett system med så kallad medborgarlön. Det är alltså ett system där skattepengar går från hårt arbetande medborgare till personer utan inkomst och det helt ovillkorat. Några krav på motprestationer, eller ens behov av stödet, ska inte ställas utan alla ska ha rätt till detta stöd. På debattplats i skriver fyra miljöpartistiska riksdagsledamöter att vill att en statlig utredning tillsätts för att utreda införandet av medborgarlön, eller basinkomst som skribenterna väljer att kalla systemet. Skribenterna argumenterar för medborgarlön genom att ifrågasätta behovet av att skapa jobb och menar att arbetslinjen "nått vägs ände" samt att medborglön skulle vara ett sätt att skapa ett mer hållbart samhälle. Med anledning av det anförda vill jag fråga klimat- och miljöminister följande: Anser ministern att införande av medborgarlön skulle vara en bra åtgärd utifrån ett miljö- och klimatperspektiv och om ja, är ett införande av medborgarlön något som ministern överväger att låta utreda?
fr · H311139 · 2015-10-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:139 Satsningar på infrastruktur av (C) till Statsrådet (S) I regeringsförklaringen från säger statsminister att investeringarna i infrastruktur ska öka med . I Alliansens beslut till nationell transportplan ingick bland annat satsningar på Ostlänken, tunnelbaneutbyggnad i , investeringar i Sälens flygplats, åtgärder i statlig infrastruktur för superbussar i , satsningar på Ostkustbanan, investeringar inom ramen för det västsvenska paketet, med mera med mera. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Vad utöver de satsningar som redan ingår i Alliansens beslut till nationell transportplan är det som avses i den drygt 40-procentiga ökning i investeringar som statsministern talar om i regeringsförklaringen?
fr · H311140 · 2015-10-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:140 Försöksverksamhet med undantag från kösystemet av (M) till Utbildningsminister (MP) Med tanke på den mycket stora utmaning som möter just nu med tillströmningen av flyktingar behöver alla hjälpa till så att barn och unga snabbt kan få en plats på förskola eller skola. I en debattartikel () erbjöd sig att kunna bidra i detta, men det skulle i så fall kräva en ändring i lagen då det gäller urvalskriterier och det öppenhetskrav som gäller för friskolor. För att snabbt kunna hantera detta föreslår därför att det i vissa kommuner inrättas en försöksverksamhet, som skulle innebära att ett undantag från kösystemet kan införas för elever som kommit till . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister om ministern och regeringen är beredda att inrätta en försöksverksamhet och förordna om ett undantag då det gäller urvalskriterierna, i enlighet med vad har föreslagit.
fr · H311141 · 2015-10-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:141 100-klubben av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) presenterade regeringen 100-klubben. Enligt uppgifter på regeringens hemsida ska företag som kan och vill ta emot 100 nyanlända ges en särskild ingång till Arbetsförmedlingen. Ett nytt telefonval har skapats på myndighetens nationella telefonlinje, och företagen som ringer kommer att bli uppringda . ska ge service till företag och erbjuda bland annat praktikplatser är inget nytt utan tillhör myndighetens kärnuppdrag. Att regeringen betonar betydelsen av arbetsgivarservice är välkommet och något som vi från länge efterfrågat. Vad som väcker intresse är dock statsminister uttalande när idén presenterades under mötet ”tillsammans” i : att hela Arbetsförmedlingens arbetssätt läggs om i och med 100-klubben. Min fråga till arbetsmarknadsminister är därför: På vilket sätt innebär 100-klubben att hela Arbetsförmedlingens arbetssätt läggs om, enligt arbetsmarknadsministern?
fr · H311142 · 2015-10-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:142 behov av fler utbildade hantverkare av (M) till Statsrådet (S) är ett land som har behov av fler utbildade hantverkare. avläggs 60 000 gesällbrev i och 160 000 i . Men i har vi inte alls den traditionen och omfattningen av att utfärda gesällbrev. Vi vet också att hantverksbranscher står inför ett omfattande generationsskifte. Medelåldern bland de yrkesverksamma hantverkarna är hög, och pensionsavgångarna kommer att medföra stora behov av nyutbildad arbetskraft. Situationen börjar bli mer och mer akut. Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att säkra att vi får fler utbildade hantverkare i ?
fr · H311143 · 2015-10-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:143 Ökad takt i statens tillgänglighetsarbete av (M) till Statsrådet (S) presenterade Myndigheten för delaktighet resultatet av översyn av statliga myndigheter då det gäller deras systematiska arbete med tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar. Enligt en förordning (SFS 2001:526) har de statliga myndigheterna ett speciellt ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken. Myndigheterna ska särskilt verka för att den egna verksamheten, informationen och lokalerna är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och för att de nationella målen för funktionshinderspolitiken nås. Enligt undersökningen är det dock bara 9 av 257 svarande myndigheter som uppfyller kriterierna för grundläggande tillgänglighet. Detta rimmar illa med deras uppdrag liksom med ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att vidta för åtgärder för att de statliga myndigheterna ska leva upp till sitt ansvar och förbättra sitt arbete med tillgänglighet?
fr · H311144 · 2015-10-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:144 av (M) till Utrikesminister (S) Återigen har ett så kallat presidentval hållits i , och liksom vid tidigare val har varit mycket tydliga i sin kritik. Valet lever inte upp till internationella standarder för demokratiska val. Öppenheten och transparensen var mycket bristfällig, rösträkningen var mycket undermålig och missvisande, politiska fångar har hållits fram till strax före valet och mediesituationen är ofri. Många kandidater har förvägrats rätten att delta i valet, däribland de som varit politiska fångar och därmed anses vara kriminella. Valet kan på inga sätt anses ha varit demokratiskt, och eventuella framsteg måste anses försumbara. Ett av de framsteg som brukar nämnas är att fler internationella valobservatörer fick komma till landet och att processen att uppnå detta varit enklare . Argumentet att man nu släppt de politiska fångarna är ett annat. Det är förvisso bra att internationella valobservatörer får vara på plats och kanske ännu viktigare att politiska fångar släpps. Däremot blir ju situationen för det vitryska folket och för den demokratiska utvecklingen inte speciellt mycket bättre av att vi är fler som får komma till landet och i större omfattning få se hur dess ledning bestjäl medborgarna i landet deras rätt att välja sina politiska företrädare. Att ett land alls har eller har haft politiska fångar är ju alltid oacceptabelt. Att de nu är släppta är bra, men detta brukar ske före varje val och bör inte utan vidare åtgärder ses som en stadigvarande demokratisk framgång utan att gällande lagstiftning reformerats. Gällande valövervakningen har också den nationella valövervakningen avdemokratiserats ytterligare genom att sammansättningen har förändrats och gett oppositionella och andra oliktänkande mindre möjligheter att observera. Ja, listan kan göras lång med liknande exempel. finns tendenser och klara strömningar som vill luckra upp sanktionerna och driva en mindre kraftfull politik mot regimen i . Inför valet gick rykten om att EU kommer att frysa de sanktioner som infördes efter det förra valet. Enligt uppgifter vi kunnat ta del av i medierna har EU:s utrikesministrar diskuterat frågan, och och utrikesministrar säger att beslut i frågan kommer att fattas . Med det genomförda manipulerade valet är tidpunkten för detta minst sagt anmärkningsvärd och högst olämplig. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister följande: Har frågan om att luckra upp och avlägsna sanktionerna mot den vitryska regimen diskuterats vid rådsmötet, och stämmer det att beslut ska fattas i denna fråga? Vilka ståndpunkter har utrikesministern och den framfört och drivit i frågan, och hur avser man agera framgent?
fr · H311145 · 2015-10-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:145 Indirekt stöd till dömda terrorister i av (M) till Statsrådet (MP) Det är viktigt och bra att har ett aktivt arbete i att hjälpa till att bygga upp ett fungerande samhälle i . Miljontals palestinier lever som statslösa flyktingar i sitt eget land under en de facto-ockupation av med kraftigt begränsad rörelsefrihet och levnadsvillkor som inte är acceptabla. avslöjade dock den israeliska statsradion att den palestinska myndigheten betalar ut löner till dömda terrorister. Det är uppgifter som inte heller bestrids av regeringen i . Detta är i sig upprörande nyheter. Än mer uppseendeväckande för vidkommande är att vi indirekt legitimerar detta genom att låta av det totala svenska biståndet till på gå direkt in i den palestinska myndighetens budget. En talesperson för regeringen i menar att löneutbetalningarna inte kommer från utländskt bistånd utan betalas genom egna skatteintäkter. I grunden spelar det dock ingen roll. Att betalar ut statsstöd till regeringar som stöder terror är oacceptabelt. Därför måste omgående styra om samma bistånd till andra humanitära insatser i . Det är inte rimligt att ger statsstöd till länder vars regeringar ekonomiskt stöder terror. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur reagerar statsrådet på uppgifterna om att den palestinska myndigheten betalar ut löner till dömda terrorister, och kommer statsrådet att agera för att styra om det svenska statsstödet till den palestinska myndigheten till humanitära insatser?
fr · H311146 · 2015-10-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:146 Svensk ekologisk produktion av (C) till Statsrådet (S) jordbruksutskott röstade för ett nytt regelverk för vad som får märkas som ekologiskt. Förslaget innebär bland annat att man inte får saluföra produkter som ekologiska om de odlats i odlingsbädd i växthus. Denna metod är vanlig i , och förslaget riskerar att slå undan benen på en av de näringar i som faktiskt växer. I många delar av gör det kalla klimatet att förutsättningarna för att odla direkt i jorden är betydligt sämre än i övriga . Det föreliggande förslaget ger svenska producenter av ekologiska grönsaker en stor konkurrensnackdel jämfört med andra producenter i . Det är därför av största betydelse för den ekologiska produktionen i att regeringen agerar i de fortsatta förhandlingarna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den svenska ekologiska produktionen inte ska få försämrade konkurrensvillkor?
fr · H311147 · 2015-10-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:147 Kvalificerade kontroller av tung trafik av (S) till Statsrådet (S) Det är många intressen inom polisen som konkurrerar om resurserna när polisen omorganiserar. Polisen satsar bevisligen mindre på trafikövervakning. hade vi i landet 1 500 trafikpoliser. hade antalet reducerats till 498. finns bara ca 400 kvar – från norr till söder alltså. Det handlar om ”riktiga” och proffsiga yrkespoliser som kan vad de håller på med. har trafiken ökat enormt, liksom aggressiviteten och hänsynslösheten hos många förare. Allt prat om att fartkamerorna har ökat och att alla poliser kan hoppa in och göra trafikkontroller är inte mycket värt. Förslagna förare ser till exempel till att inte åka fast genom fartkamerakontroll. Mc-förare och olaglig cabotagetrafik åker heller inte på några böter genom kamerorna. Sedan antog den så kallade nollvisionen om antalet dödade och svårt skadade i trafiken har polisens trafikverksamhet minskat. Men fler kontroller av den tunga trafiken kan slå flera flugor i en smäll. Just beträffande tung trafik och den delen av trafiksäkerhetsarbetet finns det anledning att polisledningen skärper till så att det kan bli bättre. Förutom att få stopp på rena trafikbrott såsom kör- och vilotider och rena fordonsfel kan fler kontroller få stopp på den olagliga cabotagetrafiken och de följder med usla chaufförsvillkor som kommer av osund konkurrens. Dessutom kan det finnas möjligheter med att komma till rätta med smuggling av vapen som bara det skulle berättiga ökade kontroller. Branschorganisationerna har lyft fram skäl efter skäl för varför kontrollerna måste bli bättre. Ändå går utvecklingen åt motsatt håll. Den hårda kritiken om brist på expertkunskap när det gäller att kontrollera den tunga trafiken har utan tvekan varit befogad. De kontroller som trots allt genomförs av tunga fordon längs våra vägar är proffsiga. Men väldigt många fordon inom den tunga trafiken är i undermåligt skick och skulle behöva utsättas för mer eller mindre ständig kontroll. Många privatbilister känner sig osäkra i trafiken som personbilsförare. Minsta felmanöver eller tekniskt fel på till exempel bromsarna eller styrinrättningen på ett tungt fordon kan orsaka katastrof för den som befinner sig i en vanlig bil. Det kan inte vara enda lösningen att trafikövervakningen kan ”renodlas” bort från polisen till en annan myndighet – eller till ett stort antal fler fartkameror. När det gäller alkoholkontroller och kontroll av tung trafik är det satsningar på trafikpoliserna, de riktiga proffsen, som behövs! Vad gör regeringen och statsrådet för att säkerställa säkerheten på våra vägar?
fr · H311148 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:148 Vänsterregeringens stöt mot vårdens mångfald av (M) till Statsrådet (S) Det är djupt oroande att den så kallade om vinster i välfärden getts förlängd utredningstid med , till , för att utreda och komma med förslag om hur valfriheten och etableringsfriheten ska kunna avskaffas i den nära vården. Som skäl för den förlängda utredningstiden uppgavs att de juridiska komplikationerna är större än väntat, detta trots att juridik inte kan förändra att majoriteten i är emot att avskaffa lagen om valfrihet i vården. har genom socialutskottet gett regeringen tillkännagivanden, majoritetsbeslut och uppdrag till vänsterregeringen att inte återkomma till med förslag om förändringar i syfte att landstingens och regionernas skyldighet att ha vårdvalssystem i primärvården ska försvinna. Detta skedde och . Vänsterregeringen har struntat i vad en majoritet i beslutat och tycks fortsätta med det. Faran med denna förlängda utredningstid är bland annat den osäkerhet som verksamheter i välfärden utsätts för. Till exempel läkare och sjuksköterskor som vill utveckla vårdverksamheter kommer att fortsätta att mötas av kalla handen av investerare och banker. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att genomföra majoritetsbeslut och behålla valfrihet och mångfald i vården, eller kommer han att fortsätta att trotsa riksdag?
fr · H311149 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:149 Dålig städning inom vården av (M) till Statsrådet (S) En av de viktigaste reformerna alliansregeringen införde inom hälso- och sjukvården var första samlade patientsäkerhetslag. Det övergripande syftet med lagen är att främja en ökad patientsäkerhet. Lagen anger bland annat att vårdgivare, oavsett driftsform, är skyldiga att bedriva ett systematiskt säkerhetsarbete. Vårdskador innebär onödigt lidande för tusentals patienter i vården. När vårdhygien och städning brister är det problematiskt på flera sätt. Därför är det upprörande att ta del av bland annat brister och underlåtenhet som tidningen publicerar. Så får det inte gå till. Slarv med personlig hygien och dålig städning är förenat med livsfara i vården. Det är belagt att noggrann vårdhygien och hög kvalitet gällande städningen minskar risken för vårdskador i form av vårdrelaterade infektioner. Enligt (SOU 2008:117) avlider ungefär 3 000 människor till följd av vårdskador. Detta har sedan utredningen lade fram sitt betänkande minskat till ungefär 700 människor . Det är en positiv utveckling, men är vi långt ifrån visionen om nolltolerans gällande vårdskador som inte ska behöva uppstå under behandling. Vi behöver ordning och reda i välfärden. Välfärden är ingen marknad. Det är bland annat därför på sin partistämma lade fast att det ska krävas en generell tillståndsplikt för alla utförare i hälso- och sjukvården. Det är kvalitet som är det avgörande. Närmare 100 000 patienter drabbas av en vårdskada. Dålig städning får aldrig utgöra en orsak till detta. slog bland annat fast: ”Hög patientsäkerhet förutsätter med andra ord både kunskap om säkerhetsarbete och ett kollektivt ansvarstagande för hela processen.” Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Vilka omedelbara åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med dålig vårdhygien, såsom brister i städning, samt vilka nationella strategier för ökad patientsäkerhet vidtas då underlåtenhet av det är förenat med livsfara?
fr · H311150 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:150 Politiska fångar i av (V) till Utrikesminister (S) Efter parlamentsvalet utbröt omfattande protester i mot valfusk och med krav på politiska reformer. Proteströrelsen var bred och brokig, men den samlade människor över hela . slog polisen till mot demonstranter på i . Ett flertal ledare för protesterna greps och 29 personer åtalades för ”våldsamt upplopp”. har betecknat Bolotnajafångarna som samvetsfångar. har personer som protesterat mot domarna själva gripits i . sitter flera av de gripna i fängelse efter att ha dömts till två och ett halvt till fängelse. En av dem är . dömdes han till fängelse för sitt deltagande i protesterna mot . Hans fall har lyfts till , eftersom det betraktas som en politisk dom. är det parlamentsval i . Det finns förhoppningar om att man inför valen kommer att släppa politiska fångar för att regeringen i ska framstå som mer demokratisk. Det är därför nu viktigt att omvärlden agerar, att omvärlden visar att man följer situationen för de politiska fångarna i och att man sätter press för att de ska släppas fria. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att ska verka för att ska släppa de så kallade Bolotnajafångarna?
fr · H311151 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:151 Fri entré och dess finansiering av (M) till Finansminister (S) Regeringen aviserar i sin budgetproposition att man återinför fri entré på utvalda statliga museer. I budgeten aviserar man för ändamålet, en summa som egen myndighet menar är för liten. I en intervju i SVT sa kulturminister angående tidigare uppgifter om att behövs för att finansiera reformen med fri entré: ”Skulle det visa sig att det är för mycket eller för lite så justerar vi det , och om någon annan har andra siffror och underlag så tar jag gärna emot dem, men jag har inte sett det .” Detta väcker naturligtvis frågor kring vilket finansiellt manöverutrymme som kulturministern har getts, att det finns en tro att det bara är att hämta in ytterligare finansiering för att täcka budgethål i regeringens reformer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilken dialog har finansministern haft med kultur- och demokratiministern i frågan och vilket manöverutrymme finns det i budgeten att tillföra ytterligare medel till fri-entré-reformen om de avsatta 80 miljonerna inte räcker?
fr · H311152 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:152 Regeringens stopp av utbyggnad av förvaltningsområden av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har aviserat att man inte släpper in fler kommuner som förvaltningsområden innan man sett över minoritetslagen. Förslaget har väckt besvikelse hos berörda parter. Omfattande lokala processer, opinionsbildning och utvecklingsarbete för att flertalet kommuner som , , och sätts på vänt i och med att regeringen fördröjer arbetet. vänder sig inte mot att det görs en uppföljning av lagen, men vi har svårt att se varför det motiverar att flertalet kommuner kommer att stängas ute . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Varför släpps inte fler kommuner in i förvaltningsområden för finska, meänkieli och samiska, och hur har ministern samrått med berörda parter innan beslutet om att inte släppa in fler kommuner som förvaltningsområden fattades?
fr · H311153 · 2015-10-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:153 Jamtli i budgetpropositionen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen skriver följande i sin budget: ”Regeringen avser att tillföra med för att stärka museets regionala närvaro, t.ex. genom samarbeten med regionala museer. Satsningen ska ses som en del av regeringens ambition att öka tillgängligheten och delaktigheten till kultur i hela landet. Genom ett förstärkt regionalt samarbete kan museets verksamhet spridas och tillgängliggöras ytterligare.” Regeringen skriver också i sitt pressmeddelande från att denna satsning kan möjliggöra ett regionalt samarbete med i vid en etablering av Norr. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur tänker kultur- och demokratiministern arbeta för att stärka Jamtlis betydelse i och med de aviserade budgetsatsningarna, och är de 2 miljonerna avsedda för Jamtli?