ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211499 · 2015-05-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:499 Kortare väntetider i vården av (M) till Statsrådet (S) En av de största utmaningarna i svensk hälso- och sjukvård är fortfarande väntetider och tillgänglighet. Varken i regeringsförklaringen eller i vårpropositionen nämns en enda konkret åtgärd och satsning för att fortsätta korta väntetiderna och öka tillgängligheten i vården. I stället angavs de viktigaste åtgärderna inom hälso- och sjukvården i regeringsförklaringen vara att införa obligatoriska nationella riktlinjer och att avskaffa skyldigheten att säkra patienternas fria vårdval. Det är fel väg att gå. Den budget som beslutades gälla för innehöll en fortsatt konkret satsning på att utveckla den så kallade kömiljarden i vården till en tillgänglighets- och samordningsmiljard. Det övergripande syftet var att fortsätta utveckla och premiera arbetssätt som systematiskt medför kortare väntetider och ökad tillgänglighet i vården. Det är därför med stor förvåning som man kan konstatera att i överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting har det aktiva redskapet utveckling till tillgänglighets- och samordningsmiljard försvunnit, och man frångår det långsiktiga arbetet med att premiera och utveckla arbetssätt som systematiskt och metodiskt stärker patienters tillgänglighet. Det är en tydlig avsaknad av att den främsta prioriteringen även fortsättningsvis ska vara att korta väntetiderna och öka tillgängligheten i vården på ett prestationsbaserat sätt. Den förbättring av väntetider som kömiljarden har inneburit är erfarenheter som måste tas till vara. fick av patienterna vänta på operation i specialistvård. var det , enligt SKL. Trots detta visar internationella undersökningar att väntetider och köer fortsatt är svensk vårds största utmaning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka initiativ och konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera landsting och regioner att på ett prestationsbaserat sätt fortsätta ett metodiskt och systematiskt arbete i syfte att korta väntetiderna och öka tillgängligheten i vården?
fr · H211500 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:500 Undantag från trängselskatt i av (SD) till Finansminister (S) Vid en interpellationsdebatt i kammaren kom frågan upp när Backaundantaget ska träda i kraft, vilket tidigare var sagt skulle ske . Finansminister lovade att inte dra utredningen i långbänk. De boende i frågar sig om utredningen förhalas medvetet. Mina frågor till finansminister är: Kommer ministern att genomföra undantaget på stationerna 17-21 eller är detta ett löfte ni tänker bryta? Om ministern håller löftet, när kan vi förvänta oss att undantaget är i kraft?
fr · H211501 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:501 Hastighetsbegränsningar för husvagn av (M) till Statsrådet (S) är i den högsta tillåtna hastigheten för en bromsad husvagn kopplad till en personbil . I många europeiska länder är den högsta tillåtna hastigheten . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en utredning angående möjligheterna att höja den högsta tillåtna hastigheten för en bromsad husvagn ?
fr · H211502 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:502 Ökad konkurrenskraft i svensk mjölkproduktion av (M) till Statsrådet (S) De svenska mjölkbönderna är under ett starkt konkurrenstryck. Dessutom råder det på världsmarknaden en överproduktion av mjölk och detta leder till ännu tuffare konkurrens och lägre ersättningar för mjölkproducenterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att förstärka konkurrenskraften för de svenska mjölkproducenterna?
fr · H211503 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:503 Pressfrihet under tystnad av (M) till Utrikesminister (S) Tyvärr är pressfriheten fortfarande hotad på många platser i världen. I råder en svår situation för pressfriheten. The Monitor pekar på att egyptiska journalister jagas, fängslas samt dödas utan att förövarna ställs inför rätta. sitter 109 journalister i olaglig arrest under mycket svåra förhållanden i egyptiska fängelser. Av dessa är 15 journalister dömda till livstids fängelse och en är dömd till döden genom hängning. 15 tv-kanaler har stängts och program har stoppats på oklara grunder. 1 300 övergrepp mot journalister finns dokumenterade. Ett fåtal journalister har släppts fria efter fängslande utan rättegång. Ett fåtal journalister har fått tillstånd till överprövning av sina domar. Den positiva utveckling som har kunnat noteras av pressfriheten i anses numera som bruten. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesministern ifall hon är beredd, och om ja på vilket sätt, att stödja en utveckling för ökad pressfrihet i och ett frisläppande av de fängslade journalisterna.
fr · H211504 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:504 Valfrihet inom välfärdssektorn av (M) till Statsrådet (S) Valfriheten inom den svenska välfärdssektorn är uppskattat av många medborgare. Ett faktum som borde vara självklart är att valfrihet bygger på möjlighet att välja. Att välja handlar inte bara om att välja mellan två närliggande skolor eller vårdcentraler, utan det handlar om att kunna göra ett reellt val inte bara mellan de två närmast liggande verksamheterna utan möjligheten att välja över ett betydligt större geografiskt avsnitt liksom möjligheten att välja mellan offentligt driven och privat driven verksamhet. Valfrihet förutsätter med andra ord företag och företagande. Precis som företag i andra branscher måste välfärdsföretag kunna göra vinst, återinvestera den eller dela ut vinsten till dem som riskerat sina pengar i aktiekapital. Privata välfärdsföretag kostar dessutom inte skattebetalarna mer än motsvarande offentligt drivna verksamheter. I det fall möjligheten till vinst försvinner är risken stor att människors engagemang flyttar från välfärdsföretag till företagande i andra branscher. Resultatet blir att förnyelse och innovation inom välfärden försvinner. Den som ytterst blir lidande är medborgaren. Det finns åtskilliga exempel på offentligt drivna verksamheter som har fått stänga på grund av exempelvis orimlig arbetsmiljö med konsekvensen att den som använder sig av tjänsten blir förflyttad till annan verksamhet. I det fall begränsningar av företagande inom välfärdssektorn minskar till följd av ökad reglering, exempelvis stopp för vinster, är risken stor att antalet företag minskar och därmed begränsas möjligheten att välja inom välfärden för medborgarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga medborgarnas valfrihet inom välfärdssektorn?
fr · H211505 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:505 Samordnad utskrivning mellan sjukhus och rehabilitering av (M) till Statsrådet (S) Det finns åtskilliga exempel som visar på vikten av att patienter efter akut sjukdom skrivs ut från sjukhuset och får fortsatt samordnad rehabilitering av ett och samma intradisciplinärt team. Med rehabiliteringen ökar möjligheten för flertalet att klara sina vardagliga behov på egen hand och överlevnaden ökar. Exempelvis har studier visat att för personer som drabbats av stroke är rehabilitering avgörande för att den som drabbats ska få tillbaka olika kroppsfunktioner och ett normalt socialt liv. är det vanligt att rehabiliteringen sker på vårdinstitutioner i öppen- eller slutenvård. () visar i sin granskning att tidig hemgång i kombination med fortsatt strukturerad och samordnad rehabilitering i hemmiljö, av ett team med olika yrkeskompetenser, ger ett bra resultat utan höjda kostnader. Tyvärr är rehabilitering i bostaden inte vanligt förekommande. Det är heller inte vanligt att interdisciplinära team finns på alla platser. Patienter som vårdas efter stroke är den patientgrupp som kräver flest vårddagar i . Fyra av fem drabbade är . Det är landstingen som ansvarar för hälso- och sjukvården och kommunen för vissa delar av hemsjukvård respektive omsorg. har staten ett övergripande ansvar för hälso- och sjukvården. Det är naturligtvis inte acceptabelt att möjligheten till samordnad interdisciplinär rehabilitering är beroende av bostadsort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler patienter ska få möjlighet till rehabilitering av interdisciplinära team efter utskrivning från sjukhus?
fr · H211506 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:506 Cykel och kollektivtrafik av Boriana (M) till Statsrådet (S) Allt fler människor väljer cykeln framför andra färdmedel. Cykling är ett miljövänligt transportsätt som har många fördelar. har det blivit lättare att ta med sig cykel på tåget eller annan kollektivtrafik, särskilt i storstäderna. Men möjligheten är fortfarande begränsad. Förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet och för olika transportmedel. Att kunna ta med sig cykel på exempelvis bussar och tåg underlättar för människor både i vardagen och . ligger dessvärre efter flera andra europeiska länder vad gäller möjligheten att kunna kombinera cykel med kollektivtrafik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet och regeringen göra för att resenärer lättare ska kunna ta med sig cykel i kollektivtrafiken?
fr · H211507 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:507 Unga forskare som flyr utomlands av (M) till Statsrådet (S) () har publicerat en rapport med rubriken och karriärvägar i högskolan. Av rapporten framgår att en ”ansenlig mängd” svenska doktorsexaminerade flyttar utomlands då de är klara med sina forskarstudier. Detta gäller i synnerhet dem som har biomedicinsk eller naturvetenskaplig grundexamen. Självfallet är det inget fel med internationell erfarenhet, men det är oroväckande om skälet till att svenska doktorsexaminerade lämnar landet är brist på fasta anställningar och otydliga karriärvägar. Något som VR anger som en tänkbar förklaring. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att göra forskning i mer attraktiv så att inte våra forskartalanger flyr utomlands?
fr · H211508 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:508 Framtidsfrågor av (M) till Statsrådet (S) har en minister för strategi och framtidsfrågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka framtidsutmaningar ser statsrådet som mest prioriterade inom området för sitt tjänsteutövande?
fr · H211509 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:509 Skattereduktion för andelsägande av förnybar elproduktion av (V) till Statsrådet (S) För att underlätta för det växande intresset att investera i produktion av el från förnybara energikällor för egen förbrukning infördes en skattereduktion för hushåll med egen småskalig förnybar elproduktion. Skattereduktionen är ett resultat av budgetpropositionen . Problemet är att skattereduktionen endast omfattar dem som kan sätta upp solceller på taket eller ett litet vindkraftverk på gården. anser att även andelsägd solkraft och vindkraft bör omfattas av skattereduktion i syfte att möjliggöra för alla hushåll att delta – oavsett om man bor i villa eller lägenhet. Den orättvisa som det nuvarande systemet innebär har lyfts fram av flera organisationer, däribland , Konsumenter, och . I en debattartikel föreslog dessa organisationer att regeringen bör utreda hur också de som bor i lägenhet ska kunna stärka sin ställning på elmarknaden och bidra till energiomställningen. I budgetpropositionen angav regeringen att man avsåg att undersöka möjligheterna att låta fler, såsom andelsägare av förnybar el, komma i åtnjutande av skattereduktionen. anser att det är viktigt att en sådan utredning påbörjas . Utredningen bör inte bara undersöka möjligheten att inkludera andelsägd el i den befintliga skattereduktionen, utan vid behov även undersöka andra lösningar som skapar liknande förutsättningar för andelsägd förnybar elproduktion. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser ministern och regeringen att utreda hur också andelsägande av förnybar elproduktion ska kunna leda till skattereduktion så att även de som bor i lägenhet ska kunna stärka sin ställning på elmarknaden och bidra till energiomställningen?
fr · H211510 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:510 Mat av bra kvalitet i skolor och inom äldreomsorg av (M) till Statsrådet (S) Fler elever i skolan och äldre i omsorgen borde få lokalt närodlad mat på sina tallrikar. I en nyligen gjord granskning i spårades köttets ursprung i tre olika kommuner och resultatet visar att nästan varannan köttvara innehåller kött från utlandet. Trots att är en del av med många djuruppfödare och lokala slakterier köper kommuner nästan allt kött från stora nationella leverantörer. Kommunerna säger sig vilja öka andelen svenska och lokala livsmedel, men trots det tvingas fyra av tio kostchefer att välja mellan att köpa lokalt eller svenskt minst en gång . Den absolut vanligaste orsaken anges vara kostnaden. I ställer vi höga krav på djuruppfödare, vilket är bra då det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet, men det är också en bidragande orsak till att svensk mat ofta är dyrare. Då stat, kommun och region/landsting inte alltid ställer krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen när de upphandlar mat till den offentliga måltiden, får svenska leverantörer sämre konkurrensvillkor vid offentliga upphandlingar, eftersom prislappen vanligtvis styr i den offentliga upphandlingen. Lagstiftningen och reglerna för den offentliga upphandlingen borde ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg beträffande de livsmedel som de upphandlar. Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet och regeringen se till att den mat som serveras till våra barn och äldre är av god kvalitet och håller svensk livsmedelssäkerhet och inte upphandlas och serveras för att den har den billigaste prislappen?
fr · H211511 · 2015-05-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:511 Sociala innovationer av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Sociala innovationer bidrar till att lösa samhällsutmaningar och fylla sociala behov. Historiskt sett har många av dessa visat sig vara avgörande för samhällsutvecklingen. Vad gäller företag som verkar i offentlig sektor kan man emellertid se en oroande utveckling. Det är angeläget att fokusera på att stärka innovationskraften i offentlig verksamhet för att på så sätt underlätta användning av innovationer främst inom kommuner och landsting. Här bidrar i stor utsträckning många företag inom flera välfärdssektorer. De behöver långsiktiga och tydliga villkor för etablering men också för att kunna överleva och vidareutvecklas. Möjligheten att kunna generera vinst är helt avgörande för detta. En grundläggande förutsättning är dock att de kan verka på likvärdiga villkor som företag inom andra sektorer. Med anledning av ovanstående är min fråga till närings- och innovationsminister : På vilket sätt ämnar ministern arbeta för att öka möjligheterna för företag inom välfärdssektorn att kunna utvecklas?
fr · H211512 · 2015-05-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:512 Egenanställning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Många människor som står utanför arbetsmarknaden drömmer om att driva egen verksamhet. Steget att gå från utanförskap till att starta företag är på flera vis kantat av hinder: allt från svårigheter att få fram startkapital till att hantera den administration som företagandet innebär. Därmed stannar goda ambitioner vid drömmar. Egenanställning kan i sammanhanget vara en lösning som kombinerar möjligheten att bryta utanförskapet med mångas ambition att starta egen verksamhet. Syftet med konceptet egenanställning är att erbjuda den enskilde möjlighet att verka som entreprenör genom att vara anställd i ett egenanställningsföretag. Företaget hanterar all administration och är formell arbetsgivare, som entreprenören ansvarar för att driva affärsverksamhet utan att behöva starta ett företag och söka F- eller FA-skattsedel. Vad gäller försäkringssystemen hamnar den egenanställde i många fall utanför, då denne varken räknas som företagare eller anställd i traditionell bemärkelse. Genom att förenkla och förbättra möjligheterna till egenanställning skulle många fler människor kunna bryta utanförskapet och gå direkt till entreprenörskapet som egenanställda, vilket skulle såväl främja arbetslinjen som att bidra till ökat företagande och entreprenörskap i . Med anledning av ovanstående är min fråga: Hur ser arbetsmarknadsminister på möjligheterna att inkludera de egenanställda i de olika försäkringssystemen, för att på så sätt stärka denna anställningsform i kampen mot utanförskapet?
fr · H211513 · 2015-05-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:513 Arbetsgivaravgifter för personer av (M) till Finansminister (S) Om fler som kan och vill arbeta efter fyllda gör det skulle det på många sätt innebära fördelar för såväl den enskilde som för den gemensamma ekonomin och samhället i stort. Dels för att fler människor som har arbetskapacitet och kommit upp ska kunna påverka sin egen ekonomi och bidra med köpkraft. Dels för att skatteintaget till det offentliga kan förstärkas och bidra till att säkra många välfärdsfunktioner. En höjning av arbetsgivaravgifter för personer innebär bland annat att många äldre tappar kontakt med arbetslivet och får minskade möjligheter att dryga ut pensionen. Staten missar därmed skatteintäkter och momsintäkter som blir följden av mindre konsumtion. Höjningen av avgifterna påverkar inte minst många välfärdsföretag som anställer äldre. Det blir då dyrare för kunderna som är just äldre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Anser finansminister att en höjning av arbetsgivaravgifterna för personer fyllda kommer att bidra till att fler kommer att arbeta efter att den formella pensionsåldern uppnåtts?
fr · H211514 · 2015-05-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:514 Kemikalieinspektionens uppdrag av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Kemikalieinspektionen har anmälts till Justitiekanslern för sina för långa handläggningstider. Kemikalieinspektionen har fått mer pengar, ca 10 miljoner, för . Myndigheten klarar inte heller att leva upp till EU:s krav på ett avgörande av ärenden . Detta medför att myndigheten inte klarar sitt uppdrag och sitt ansvar att handlägga ansökningar och godkännande av bekämpningsmedel inom rimlig tid. Detta är allvarligt för företag och lantbruket i . Trots mer pengar klarar inte Kemikalieinspektionen sitt jobb, och Justitiekanslern konstaterar enligt tidningsuppgifter att problemet med de långa handläggningstiderna kräver ytterligare omedelbara insatser. Vad avser klimat- och miljöministern att göra för att Kemikalieinspektionen omgående ska klara sitt uppdrag och lösa de uppgifter och den kritik som JK riktar mot myndigheten?
fr · H211515 · 2015-05-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:515 Väntetider inom vården av (M) till Statsrådet (S) En av de största utmaningen inom hälso- och sjukvården är väntetider och tillgänglighet. En patienterfarenhet från i redovisades i SVT:s Rapport. Patienten fick vänta orimligt . Det visade sig att ambulansen kört fel. Det får inte hända dylika misstag, men den mänskliga faktorn gör att sådant ibland inträffar. Det gäller att sträva efter att minimera misstag och dra lärdom av erfarenheter, så att de inte får livsavgörande betydelse. Detta är emellertid inte det allra mest oroande när man analyserar fakta över hur patienter får vänta mellan larmsamtal och ambulansens ankomst. I rapporten – öppna jämförelser framgår att mediantiden en patient får vänta på ambulans varierar mellan i som har bäst utfall till 22 respektive i och som har sämst utfall. Detta är orimliga skillnader. Lika orimligt är det att man får vänta i landsting från ankomst av remiss till behandlingsbeslut gällande lungcancer medan motsvarande väntetid i är . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att minimera skillnader i tillgänglighet och stimulera arbetet med att förbättra väntetider systematiskt för patienter samt mellan landsting?
fr · H211516 · 2015-05-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:516 Att fullfölja beslut av (M) till Statsminister (S) Statsminister förhördes i konstitutionsutskott om bland annat den oförberedda vänsterregeringens hantering och handläggning av proposition 2014/15:28 Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården som senare drogs tillbaka efter kraftig kritik från remissinstanser och Lagrådet, efter det att begärt att Lagrådet, som är sedvanligt skulle bereda propositionen. Statsministerns argumentation var i bästa fall ytterligare ett tecken på dåliga förberedelser, i sämsta fall ännu en pusselbit som visar mönstret av pågående och kommande löftesbrott. Regeringen har redan svikit vallöften om bensinskatten, och ungdomsjobben. Regeringen säger att den är positiv till valfrihet och mångfald inom hälso- och sjukvården, som statsministern i förhöret i KU uttalar att ”regeringen ansåg att det var mycket angeläget att skyndsamt upphäva det tvång som finns för landstingen att ha ett vårdvalssystem i primärvården.” Ett system som ger alla patienter, oavsett var man bor i landet, rimliga möjligheter att själv aktivt välja vårdgivare. Det är djupt oroande att statsministern i sin ideologiska iver väljer att helt bortse ifrån behovet av att värna patienternas rätt att ha vårdgivare att välja mellan i alla landsting och regioner för att valfriheten ska vara reell. Därtill att statsministern fortfarande inte kan medge att regeringens handläggning var felaktig. Det var allianspartiernas initiativ i socialutskott att låta Lagrådet bereda propositionen som möjliggjorde ett tydligt ställningstagande där kritiken mot regeringen var förödande avseende brister i ärendehantering och den korta handläggningstiden. Det var dessa skäl som fick regeringen att dra tillbaka propositionen, inte värnandet om patienternas rätt att välja. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vilka konkreta åtgärder avser statsministern att vidta för att säkerställa att regeringen bereder ärenden enligt praxis till och t.ex. fullföljer det av fattade beslutet angående patientlagen, det vill säga allas lika rätt att välja vårdcentral?