ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311389 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:389 pressade situation av (M) till Statsrådet (S) Flyktingkrisens inverkan på , vården och tandvården är redan påtaglig. Det tryck och den press som delar av och vårdens personal är utsatt för är inte hållbar. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Svensk vård- och socialomsorgspersonal är eftertraktad och ansedd som duktig på organisation och att göra prioriteringar. Vi ska alltid ha fokus på kvalitet inom vården och . befinner sig emellertid nu i en situation som vi inte har kontroll över. Läget är akut och extraordinärt. Detta gäller givetvis för alla som flyr från till exempel , men även situationen att ta emot många flyktingar är extraordinär. senaste prognos talar sitt tydliga språk. beräknas 140 000– 190 000 asylsökande. Lägg därtill – eftersom inte har kontroll över sina gränser – ett betydande okänt antal människor som tagit sig in i landet illegalt utan att ha sökt asyl. Det är viktigt och grundläggande att socialnämnden både är skyldig och tillhandahåller utbildning för dem som man avser att anlita för vård av barn i familjehem eller jourhem. saknas det dock utbildningsmaterial för familjer med annat språk än svenska. Därtill är det svårt att få tillgång till tolkar. Kan regeringen tänka sig att möjliggöra för fler att komma i fråga som familjehem eller jourhem genom att möjliggöra för internetbaserad tillfällig utbildning? Kommuner och Landsting, SKL, kräver i ett akut 47-punktsprogram att man ska ha möjligheten att göra undantag från kravet att tillhandahålla utbildning. Anledningen är att alltför många kommuner bryter mot lagen, och flertalet har till och med anmält sig själva för att trycket gör att man inte hinner med i den takt man ska eller önskar. Enligt SKL kan man i stället vid varje fall göra en behovsbedömning och genomföra utbildningen löpande utifrån det bedömda behovet. Även internetbaserad utbildning för att möjliggöra snabbare processer vore möjligt. Läget är akut och extraordinärt. har även riktat kritik mot att barn bor i de tillfälliga boendena i ankomstkommunerna. Det är därför särskilt viktigt att vidta alla tillgängliga åtgärder för att ge kommunerna rimliga förutsättningar att – som bör följas upp regelbundet – genomföra sina uppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen och statsrådet att öppna för extra ordinära åtgärder för att snabbare möjliggöra integration och omhändertagande i familjehem, såsom att tillfälligt pröva hur och när utbildning för familjehem sker för att sedan återgå till ordinarie rutiner?
fr · H311391 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:391 Höga drivmedelsskatters inverkan på konkurrenskraften av (M) till Finansminister (S) Parismötet om miljön och klimatet har precis börjat. har bland högsta skatter och kostnader för drivmedel. Många länder har inte tagit sitt ansvar för klimatet. kan inte lösa klimathotet på egen hand, utan övriga länder måste nu ta ett större ansvar. Det är landsbygdens människor som får höga skatter för att kunna leva och bo på landsbygden och saknar tunnelbanor och andra alternativ. Även transportbranschen drabbas hårt av de nya skatterna, och det försämrar konkurrensvillkoren för våra svenska företag. Anser finansminister att det trots detta kan bli aktuellt med ytterligare skattehöjningar på bensin och diesel i än vad som redan har aviserats i budgeten?
fr · H311392 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:392 Anhörig som vårdar närstående i annat nordiskt land av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Antalet svenska medborgare och andra bosatta i som har rötter och anhöriga i andra nordiska länder har ökat . Totalt bor det cirka en kvarts miljon människor i som är födda i något av våra nordiska grannländer. Många av de som har valt att bosätta sig i vårt land har kvar anhöriga i sitt gamla hemland. Detta gäller inte minst den stora svensk-finska gruppen där många har sina föräldrar bosatta i . I kan man få närståendepenning för att vårda en nära anhörig som är mycket svårt sjuk. Ett krav för att få detta är dock att både den sjuke och den anhöriga är skrivna, arbetar och är försäkrade i . Man kan alltså inte använda denna möjlighet för att vårda närstående i ett nordiskt grannland. I andra länder, exempelvis , har man lyckats utarbeta en modell där man kan få detta stöd om man själv är försäkrad i hemlandet men har anhörig i ett grannland. Det handlar oftast om i den sjukes sista tid i livet. Denna fråga är viktig inte bara för de som bor i och har anhöriga utomlands utan också de utlandssvenskar som har anhöriga kvar här hemma. För att underlätta rörligheten mellan de nordiska länderna vore det önskvärt med ett mer samstämmigt regelverk i de olika nordiska länderna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att underlätta för bosatta i som har behov av att vårda anhöriga i annat nordiskt land?
fr · H311394 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:394 av (M) till Finansminister (S) meddelade den att den fattat beslut om att underteckna stadgarna för Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (– AIIB). Därmed är medmedgrundare i AIIB. I pressmeddelandet sas det också att förhandlingar för att ta fram operativa regelverk för AIIB:s verksamhet ska äga rum . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur det går med förhandlingarna om AIIB.
fr · H311395 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:395 Översynen av svårigheter att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Migrationsminister aviserade i interpellationsdebatten om situationen för statslösa asylsökande palestinier i , initierad av (V), att regeringen skulle genomföra en översyn med anledning av de avvisnings- och utvisningsbeslut med svårighet att verkställa beslutet. Bakgrunden i interpellationen handlade om de statslösa palestinier som fått avvisningsbeslut trots att det inte är möjligt att verkställa dessa, vilket visar på ett systemfel i hanterande av ärendena som berör statslösa palestinier från bland annat och . Intentionen i utlänningslagen och dess förarbeten är klar: eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning ska beaktas, och i grund och botten handlar det om att ska kunna bevilja uppehållstillstånd till de asylsökande där avvisningen på grund av mottagandet inte kan verkställas. Det finns flera fall där det är tydligt att beslut om avvisning fattats trots att det finns skäl att anta att det finns verkställighetshinder. Jag välkomnar regeringens besked att det i denna fråga ska genomföras en översyn och ser fram emot att denna översyn genomförs skyndsamt samt att direktiven för översynen presenteras och offentliggörs – inte minst för att många statslösa palestinier berörs av frågeställningen och länge nog fått vänta i en osäker limbosituation. Med anledning av den aviserade översynen vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka direktiv kommer att ligga till grund för den av ministern aviserade översynen och när kan förvänta sig att översynen är klar?
fr · H311396 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:396 FN:s Syriensändebud av (M) till Statsminister (S) Enligt regeringens hemsida diskuterade statsministern och Mistura det allvarliga läget i landet och de ansträngningar som görs för att stödja en politisk lösning. Uppe för diskussion var även vad kan göra för att stödja FN:s och de Misturas arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister vad de Mistura ansåg att kan göra för att stödja FN:s och de Misturas arbete.
fr · H311397 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:397 Tvätteribranschens utveckling och osund statlig konkurrens av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Tvätteribranschen är en bransch med runt 5 000 anställda. Branschen har arbetat hårt för att få bort oseriösa företag. Många företag i branschen är små eller medelstora. Bland medarbetarna finns många med utländsk bakgrund och lägre utbildning. Offentlig upphandling av tvättjänster är en mycket stor del av verksamheten. För många företag är ett kontrakt med en kommun eller ett landsting avgörande för om de ska kunna fortsätta utvecklas och anställa. På marknaden finns inte enbart privata företag, utan även Kriminalvården deltar genom att lägga anbud i konkurrens med privata företag. Det har visat sig att anbud som läggs från Kriminalvården ligger på en nivå som privata företag svårligen klarar av om man ska leva upp till alla lagar och regler. Effekten har blivit att privata företag har förlorat kontrakt och därmed hotas såväl befintliga som tänkta nya jobb. Naturligtvis ska Kriminalvården erbjuda meningsfulla arbetsuppgifter till interner. kan det inte vara rimligt att det sker genom osund konkurrens med privata företag på grund av Kriminalvårdens möjlighet att hålla låga priser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att privata företag inte ska utsättas för osund statlig konkurrens på tvätterimarknaden?
fr · H311398 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:398 Byggregler som likställer olika energilösningar för el och värme i nya byggnader av (M) till Statsrådet (MP) I finns byggregler som sätter ramarna för hur man får bygga nya bostäder. En del av dessa handlar om de energikrav som ställs på nya byggnader. har tagit fram förslag på vilka energikrav som ska kunna ställas i nya nära-nollenergibyggnader. I förslaget och diskussionen runt detta används olika begrepp såsom köpt energi och fritt flödande energi. En kritik som lyfts fram mot förslag är att man genom det inte jämställer olika energilösningar. Det påpekas att olika lösningar, såsom fjärrvärme, värmepump och lösningar med egen elproduktion, behandlas olika utan att det finns stöd för att det finns någon samlad nytta för energisystem eller miljö. Tvärtom lyfts exempel fram där de nya, tänkta byggreglerna kan ge upphov till en ökad energianvändning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att se till att får byggregler som likabehandlar olika energilösningar i nya byggnader?
fr · H311399 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:399 Fristående lärarutbildning av (M) till Statsrådet (S) blev ministern intervjuad i (DI) angående initiativ som skolor och tagit när det gäller att starta en fristående lärarutbildning. står inför en stor lärarbrist och jag är övertygad om att det råder en politisk enighet om att alla goda krafter måste samverka och initiativ tas till vara för att klara den utmaningen. I intervjun i DI öppnade statsrådet för att föra en dialog med skolor och . undrar jag om statsrådet träffat dessa initiativtagare , och om mötet ägt rum: Hur planerar statsrådet att ta frågan vidare? Om mötet inte ägt rum undrar jag när statsrådet planerar att träffa dem.
fr · H311400 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:400 Rehabilitering för traumatiserade och krigsskadade barn och familjer av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens åtstramningar i flyktingpolitiken är ett katastrofalt beslut för de mest utsatta människorna på flykt. Signalerna från de som arbetar med att ta emot ensamkommande barn och flyktingar är entydigt: Dessa beslut stjälper i stället för hjälper – ge oss i stället verktyg så att vi på bästa sätt kan erbjuda värme, medmänsklighet och trygghet. Barnläkaren och professorn i folkhälsovetenskap uttrycker det så här: ”har jag arbetat med traumatiserade barn på flykt och deras familjer. Jag har forskat och undervisat. Och jag har arbetat med barnen och deras familjer, med de metoder som finns för att trygga upp och stötta, för att försöka underlätta för dem att trots allt de utstått kunna gå vidare i livet. känner jag mig uppgiven. De verktyg vi arbetat med vrids oss ur händerna. Tillfälliga uppehållstillstånd, stopp för familjeåterförening, försörjningskrav, ovetenskapliga och oetiska åldersbedömningar. Alla dessa åtgärder motarbetar effektivt de verktyg vi haft för stöd, rehabilitering och integration.” Det arbete som och många fler gör måste understödjas i stället för att stjälpas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder föreslår ministern och regeringen för att underlätta och stärka arbetet med rehabiliterande och hälsofrämjande insatser för traumatiserade och krigsskadade barn och familjer?
fr · H311401 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:401 Återbetalningsskyddet av tjänstepension av (M) till Socialförsäkringsminister (S) En genomgång som pensionsbolaget har gjort bland 3,4 miljoner kunder visar att totalt av männen har återbetalningsskydd, medan motsvarande siffra bland kvinnor är . Fler män än kvinnor har alltså skydd i sin tjänstepension som innebär att de kvarvarande pensionspengarna går till de anhöriga om man dör. Enligt AMF är det vanligare att kvinnor har skyddet när man börjar tjäna in sin tjänstepension, men förhållandet ändras under yrkeslivets gång. När man väl är pensionär är det betydligt fler män än kvinnor som har det. Kunskapen om hur mycket pengar som går till efterlevande är också dålig. I en undersökning som AMF låtit göra bland 60–70-åringar visste en majoritet av de svarande inte hur mycket det rör sig om. Att det ser ut så här har säkerligen många förklaringar. Men det är ett problem att så få känner till hur mycket det rör sig om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Anser ministern att det behövs insatser för att få fler att ha återbetalningsskydd och för att få fler att få kunskap om hur mycket det rör sig om, och vad bör i så fall göras?
fr · H311402 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:402 Vattendirektivet av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt tidningsuppgifter så tänker flytta fram införandet av det nya vattendirektivet. Det som är möjligt i borde också kunna vara möjligt i .
fr · H311403 · 2015-12-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:403 Finansministerns och regeringens åsikt om hushållsnära tjänster av (M) till Finansminister (S) Det finns ett behov av fler jobb i , inte minst för att möta det framväxande nya utanförskapet och den ökande migrationen. Införandet av reformen om hushållsnära tjänster () har varit mycket framgångsrik. Många nya företag och jobb har skapats, svarta jobb har blivit vita och många jobb har gått till personer som stått en bit från arbetsmarknaden. Trots det positiva resultatet och de stora jobbutmaningar möter framgent har regeringen valt att föreslå och besluta om försämringar av RUT-avdraget. Regeringen möter alltså ökade behov med sämre jobbmöjligheter. Finansministern har upprepade gånger försvarat försämringarna. I samband med en näringslivsgala sa dock finansministern något helt annat. Där rosar finansministern i stället RUT-avdraget – samma avdrag som hon själv var med och minskade i vårens ändringsbudget. Då inställer sig frågan vad finansministern och regeringen egentligen tycker om RUT-avdraget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Håller finansministern och regeringen fast vid sin tidigare linje om försämrat RUT-avdrag, eller vill finansministern och regeringen i stället utöka RUT-avdraget, tvärtemot vad man sagt?
fr · H311405 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:405 Införande av inbrottsstöld som ny brottsrubricering av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) anmäldes omkring 22 400 bostadsinbrott i – en ökning jämfört med året innan. I Nationella trygghetsundersökningen (NTU) uppger av hushållen att de utsatts för bostadsinbrott 2013, vilket motsvarar ca 48 000 hushåll i . Boende i småhus uppger utsatthet för bostadsinbrott i något större utsträckning (1,) än boende i flerfamiljshus (1,). I den senaste undersökningen uppgav ensamstående personer med barn att de blivit utsatta för bostadsinbrott i betydligt högre utsträckning (3,) än hushåll som består av andra familjetyper (0,7–1,). Inbrott i bostaden kan således sägas utgöra en relativt liten del av alla anmälda brott. har trenden för anmälda bostadsinbrott alltjämt varit uppåtgående. Lägenhetsinbrotten ökade kontinuerligt , då denna utveckling bröts. De ligger nu på en nivå som är högre än 2005, och nivån för anmälda villainbrott ligger nu högre än . Bostadsinbrott skapar dessutom stor oro i samhället. Generellt upplevs bostadsinbrott som mer kränkande än andra stöldbrott även om värdet av stöldgodset inte är så stort. De som har blivit utsatta för den här typen av brott beskriver ofta hur de känner sig otrygga i sitt hem efter det att inbrottet ägt rum. Trots den kränkning ett bostadsinbrott innebär för den drabbade leder det till låga straff. Ett bostadsinbrott bedöms i regel som grov stöld, vilket i praktiken innebär att straffet blir mellan sex och tio månaders fängelse. Den som döms slipper inte sällan både fängelse och fotboja. Vidare utgår dagens lagstiftning mer från själva stölden och det ekonomiska värdet av det stulna än den kränkning som själva inbrottet innebär. Störst fokus ska i stället läggas vid själva inbrottet. Att någon olovligt tar sig in i en annan människas hem och gör intrång på dennes egendom bör ses som ett allvarligt brott i sig. Därför bör brottsrubriceringen ”inbrottsstöld” införas. Minimistraffet för en inbrottsstöld bör vara fängelse . En sådan ordning skulle medföra att påföljden för dessa brott blir fängelse i betydligt större omfattning än . Med de satsningar som gjorts på polis och rättsväsen har vi som medborgare rätt att förvänta oss en större andel uppklarade bostadsinbrott. har de tidigare 21 regionala polismyndigheterna och blivit en myndighet – en välkommen reform som genomfördes av alliansregeringen. Det är vår förhoppning att detta kan bidra till att skapa en effektivare polis och en tydligare styrning centralt. har dessutom i sin budget aviserat en stor satsning på fler poliser. Att skärpa straffen för bostadsinbrott är viktigt även i detta avseende, då det skickar en tydlig signal till polis och rättsväsen om att arbetet mot den här typen av brottslighet bör prioriteras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så som beskrivs i denna fråga om inbrottsstöld som ny brottsrubricering, och vad kan vi i så fall förvänta oss förbättras?
fr · H311406 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:406 Svenska för invandrare tidigt för fler av (M) till Statsrådet (S) läste 124 750 människor svenska för invandrare (sfi). Antalet elever har fördubblats . har tagit emot rekordmånga asylsökande . Bristande språkkunskaper är en viktig förklaring till många utrikesföddas utanförskap. Generellt sett är språket nyckeln till arbete, och arbete är nyckeln till integration. Fler människor med utländsk bakgrund behöver lära sig svenska . För att påskynda inträdet på arbetsmarknaden bör insatserna börja redan under asylprövningen, i stället för när den asylsökande har fått uppehållstillstånd. Även regeringen har tagit ställning för att nyanlända ska få läsa sfi. råder det en stor brist på lärare i sfi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur arbetet fortskrider för att komma till rätta med köerna till sfi så att fler ska få studera sfi .
fr · H311407 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:407 Kryphål i lagstiftningen som gynnar inkassobolag av (V) till Finansminister (S) publicerade i går en granskning av inkassobolagens verksamhet. Den visar att stora belopp momspengar aldrig betalas in till staten och att de därmed undanhålls svenska skattebetalare. Inkassobolagen verkar inte bryta mot några lagar – även om agerandet kan anses vara omoraliskt och kan anses bryta mot tankarna bakom lagstiftningen – utan använder sig av kryphål som inte täppts till. När ett inkassobolag tar över en faktura som ska drivas in betalas inga momspengar över huvud taget in till staten. Inkassobolaget behåller momsbeloppet och använder dessutom momsbeloppet som underlag för dröjsmålsränta. Det hela blir en ren vinst och en mycket bra affär för inkassobolaget. Ytterligare en del av skattelagstiftningen som utnyttjas av inkassobolagen är möjligheten till underskottsavdrag. Det handlar helt enkelt om att i samband med att företag säljer vidare fordringar som kunder inte har betalat så gör bolaget en förlust och kan därmed göra ett underskottsavdrag. Om skuldstocken säljs vidare kan nya underskottsavdrag göras. I , där samma problematik med underskottsavdrag funnits, har möjligheten förbjudits. Ingen verkar veta hur stora belopp staten går miste om med anledning av inkassobolagens agerande och användande av kryphål i lagstiftningen, men det handlar sannolikt om många hundra miljoner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta, och när avser ministern att vidta dessa åtgärder, för att förändra lagstiftningen så att inkassobolagen kan använda sig av ovannämnda kryphål för att undandra pengar från staten?
fr · H311408 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:408 Köpta fakturor utan mervärdeskatt av (KD) till Finansminister (S) förespråkar ett skattesystem som utformas på ett sätt som ger rimliga villkor för företag samt att systemet är förutsägbart. Viktigt är att se till att skattesystemet får avsedd effekt ur skattehänsyn. När vi som konsumenter handlar en vara eller tjänst betalar vi moms. Det är pengar som ska gå till staten och användas för vår gemensamma välfärd. Om ett inkassoföretag köper en faktura och inkasserar skulden behöver inte bolaget redovisa momsen till . Detta är en konsekvens av vårt skattesystem som borde bli föremål för diskussion. I de fall då hela skulden blir indriven kommer hela momsbeloppet att tillfalla inkassobolaget eller finansbolaget som förvärvat fordringen i fråga. Mervärdeskatt är en betydande inkomst för staten, som systemet skapar en marknadsfördel som inte borde finnas. Har finansministern för avsikt att se över detta, och när kan i så fall en översyn presenteras?
fr · H311409 · 2015-12-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:409 Situationen i av (V) till Utrikesminister (S) attackerades en fredlig demonstration i närheten av det irakiska parlamentet i . De irakiska säkerhetsstyrkorna slog, sparkade, fängslade och förhörde demonstranter. Av de ca 60 demonstranter som hunnit samlats vid attacken internerades 30 personer och tre fördes bort för förhör, enligt Human Rights Watch. Ingen ansvarig har ställts till svars, trots att premiärminister gett order om att frågan måste utredas som en överträdelse mot rätten att delta i en fredlig demonstration. Aktivisterna hade för avsikt att överlämna en skrivelse till det irakiska parlamentet angående korruption. uppmanar parlamentet att genomföra en antikorruptionslagstiftning som går i linje med den reform som antogs . började folkliga och fredliga protester att sprida sig över . Grundorsaken var ett starkt folkligt missnöje med landets politiska system, där makt fördelats utifrån etnicitet och religion och där folkets möjligheter att påverka begränsats kraftigt. I spåren av sjunkande oljepris har dessutom många irakier tvingats in i fattigdom. I har demonstrationerna samlat upp mot 80 000 personer fredag efter fredag. Men demonstrationer har förekommit i alla delar av som inte kontrolleras av IS/Daish. Demonstrationerna har dominerats av unga, men de har samlat män och kvinnor från alla olika etniska och religiösa grupper i . befinner sig i en mycket svår och utsatt situation. av våld, auktoritärt styre och interna motsättningar behövs ett nytt ledarskap och reformer som kan leda till försoning och samling. De reformpaket som utlovats går i rätt riktning, men genomförandet verkar dra ut . Mot bakgrund av händelserna och andra liknande händelser vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska verka för att säkerheten och mötesfriheten garanteras de irakier som fredligt demonstrerar för förändring och reformer?