ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211662 · 2015-06-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:662 Sjön i av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) Falu kommuns tätort är ett område som särskilt uppmärksammats utifrån EU:s översvämningsdirektiv. Boende i har alltid under vårkanten kunnat se Faluåns vattenyta krypa mot omgivande fastigheter. Enligt klimat- och sårbarhetsutredning (2007) ökar dock sannolikheten för extremväder framgent, något som får konsekvenser inte bara för , utan även i förlängningen . Faluån rinner i en trång passage genom centrala för att sedan mynna ut i den mindre sjön . Mellan Tisken och den större sjön finns en slusspassage som möjliggjorde båttrafik in till centrum. Runn har i sin tur anslutning till som rinner ut i . För att hantera framtida flöden fastställer Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med en riskhanteringsplan där Falu kommun ansvarar för en flödesregleringsplan inom Faluåns avrinningsområde motsvarande 570 km². Kommunen behöver också besvara frågan om i vilken utsträckning Tiskens sediment riskerar att spridas vid översvämningar. Tiskens botten ruvar på tungmetaller från tung industri och tusenårig gruvdrift. Zinkläckaget till Tisken var ca . efterlyser kapacitet för att kunna hantera ett hundraårsflöde motsvarande 55 m³. klarar inte ån att avbörda mer än 20 m³ utan att det blir skador på fastigheter och infrastruktur. Situationen i Tisken är liknande där igenslamning och vattenväxtlighet bildat en trång och översvämningskänslig fåra för vattnet. Att sanera Tisken från den omfattande mängd sediment sjön ruvar på är viktigt för att undvika spridningen av ett större utsläpp tungmetaller. Möjligheterna till muddring och deponering av sediment har undersökts och preciserats i det så kallade . Projektet rann emellertid ut i sanden, avskräckt av den omfattande kostnadsbilden (ca 200 miljoner). finns dock ny teknik som användes vid saneringen av sjön i där kostnaden för ett liknande projekt kunde stanna på en tiondel av det som framstått under . Saneringen av Tisken bör anses vara av nationellt intresse. Riskbilden med ett omfattande utsläpp som även via avrinning når bör inte underskattas. Alliansregeringen utverkade så att Myndigheten för samhällsskydd och Beredskap (MSB) , 2011 och 2012 fick ett förhöjt anslag att användas för utbetalning av statsbidrag till kommuner för förebyggande åtgärder, bland annat för att anpassa till de effekter som följer av ett förändrat klimat. Söktrycket på denna myndighet är mycket stort och motsvarar inte på när behoven. MSB är inte den enda myndigheten som berörs av problematiken. Det omfattande söktrycket för att hantera det ökade trycket till följd av klimatförändringar är detsamma för ansökningar om sanering. Situationen som den i delas av flera andra kommuner. Vad avser klimat- och miljöministern att göra för att öka kommunernas möjlighet att genomföra saneringsprojekt som förbättrar förutsättningarna att hantera klimatförändringsrelaterade översvämningar?
fr · H211663 · 2015-06-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:663 Ostkustbanan av (FP) till Statsrådet (S) Infrastruktur som järnvägar tar mycket att bygga. En av hårdast belastade järnvägssträckor är den mellan och /. är situationen på Ostkustbanan sådan att det i princip har nått kapacitetstaket för trafiken norr om . Det är till och med så illa att det nu tar åtminstone att resa från till jämfört med för omkring , trots att tågen nu kan gå med högre hastigheter. Orsaken till detta är kapacitetsbrist och därför väntetid på särskilda mötesplatser. Men att innan Ostkustbanan får dubbelspår bygga mötesplatser, utan att vi med säkerhet vet att regeringen faktiskt fattar beslut om att prioritera detta dubbelspår, kan faktiskt visa sig vara riskabelt. Snarare kan det bli så att dessa mötesplatser blir permanenta och att de förhindrar en dubbelspårslösning. Min fråga till statsrådet är: Hur ser statsrådet för Ostkustbanan?
fr · H211664 · 2015-06-15 00:00:00 — Fråga 2014/15:664 Regeringens nästa forskningsproposition av (M) till Statsrådet (S) Regeringens arbete med nästkommande forskningsproposition, som ska börja gälla 2017, har startat. I nu gällande proposition inkluderade alliansregeringen också innovationsfrågor, vilket har varit positivt inte minst i det politiska arbetet. I samband med behandling av propositionen debatterade till exempel såväl ledamöter från näringsutskottet som utbildningsutskottet ärendet. Det var mig veterligt första gången så skedde då det gäller dessa frågor, trots att utskotten på många sätt har ett gemensamt intresse av de viktiga forsknings- och innovationsfrågorna. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att också inkludera innovationsfrågor i regeringens kommande forskningsproposition?
fr · H211665 · 2015-06-15 00:00:00 — Fråga 2014/15:665 Arbetsmiljörelaterade problem av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) kom om anmälda arbetsskador . Som moderat tycker jag att tillsyn och kontroll är en viktig del av uppdrag som myndigheten har en betydelsefull roll som vägledare och informationsspridare. Med Alliansen i regeringsställning sattes det in resurser till för olika satsningar, när det gäller både information och tillsyn. Genom öronmärkta satsningar med start tillfördes en nivåhöjning för att utveckla de delar av verksamheten som handlar om information och kommunikation med särskilt fokus på de minsta arbetsplatserna där ofta stora risker för allvarliga olycksfall finns. Anmälningar av arbetsolyckor med sjukfrånvaro har minskat bland arbetstagare och egenföretagare jämfört med året innan. Även i förhållande till hur många som arbetar är detta en minskning, och trenden att arbetsolyckor med sjukfrånvaro ökar är därmed bruten. Arbetsolyckorna minskar, men fler mår psykiskt dåligt på grund av jobbet. Rapporten visar att det är sociala och organisatoriska faktorer som är den vanligaste orsaken till kvinnors arbetssjukdomar. Under Alliansens tid i regeringsställning gjordes det särskilda satsningar på verksamhet som har bäring på den psykosociala arbetsmiljön – satsningar som är viktiga ur ett jämställdhetsperspektiv. Exempel var särskilda insatser riktade mot kvinnors arbetsmiljö, som innefattar psykosociala arbetsmiljöaspekter. Men även en särskild satsning mot hot och våld i arbetslivet gjordes. fick även 2011 ett uppdrag att ta fram och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Uppdraget pågick till 2014 och resultatet från insatserna ska därefter integreras i ordinarie verksamhet, ett arbete som regeringen har ett ansvar för. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vad avser ministern att göra för att säkerställa att kvinnor inte slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem?
fr · H211666 · 2015-06-15 00:00:00 — Fråga 2014/15:666 Psykosocial arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) kom om anmälda arbetsskador . Som moderat tycker jag att tillsyn och kontroll är en viktig del av uppdrag som myndigheten har en betydelsefull roll som vägledare och informationsspridare. Med Alliansen i regeringsställning sattes det in resurser till för olika satsningar, när det gäller både information och tillsyn. Genom öronmärkta satsningar med start tillfördes en nivåhöjning för att utveckla de delar av verksamheten som handlar om information och kommunikation med särskilt fokus på de minsta arbetsplatserna där ofta stora risker för allvarliga olycksfall finns. Anmälningar av arbetsolyckor med sjukfrånvaro har minskat bland arbetstagare och egenföretagare jämfört med året innan. Även i förhållande till hur många som arbetar är detta en minskning, och trenden att arbetsolyckor med sjukfrånvaro ökar är därmed bruten. Arbetsolyckorna minskar, men fler mår psykiskt dåligt på grund av jobbet. Rapporten visar att det är sociala och organisatoriska faktorer som är den vanligaste orsaken till kvinnors arbetssjukdomar. Under Alliansens tid i regeringsställning gjordes det särskilda satsningar på verksamhet som har bäring på den psykosociala arbetsmiljön – satsningar som är viktiga ur ett jämställdhetsperspektiv. Exempel var särskilda insatser riktade mot kvinnors arbetsmiljö, som innefattar psykosociala arbetsmiljöaspekter. Men även en särskild satsning mot hot och våld i arbetslivet gjordes. fick även 2011 ett uppdrag att ta fram och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Uppdraget pågick till 2014, och resultatet från insatserna ska därefter integreras i ordinarie verksamhet, ett arbete som regeringen har ett ansvar för. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vad kommer arbetsmarknadsministern och att göra inom den psykosociala arbetsmiljön vad gäller inspektions- och föreskriftsarbete?
fr · H211667 · 2015-06-15 00:00:00 — Fråga 2014/15:667 Kvinnors arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) kom om anmälda arbetsskador . Som moderat tycker jag att tillsyn och kontroll är en viktig del av uppdrag som myndigheten har en betydelsefull roll som vägledare och informationsspridare. Med Alliansen i regeringsställning sattes det in resurser till för olika satsningar, när det gäller både information och tillsyn. Genom öronmärkta satsningar med start tillfördes en nivåhöjning för att utveckla de delar av verksamheten som handlar om information och kommunikation med särskilt fokus på de minsta arbetsplatserna där ofta stora risker för allvarliga olycksfall finns. Anmälningar av arbetsolyckor med sjukfrånvaro har minskat bland arbetstagare och egenföretagare jämfört med året innan. Även i förhållande till hur många som arbetar är detta en minskning, och trenden att arbetsolyckor med sjukfrånvaro ökar är därmed bruten. Arbetsolyckorna minskar men fler mår psykiskt dåligt på grund av jobbet. Rapporten visar att det är sociala och organisatoriska faktorer som är den vanligaste orsaken till kvinnors arbetssjukdomar. Under Alliansens tid i regeringsställning gjordes det särskilda satsningar på verksamhet som har bäring på den psykosociala arbetsmiljön – satsningar som är viktiga ur ett jämställdhetsperspektiv. Exempel var särskilda insatser riktade mot kvinnors arbetsmiljö, som innefattar psykosociala arbetsmiljöaspekter. Men även en särskild satsning mot hot och våld i arbetslivet gjordes. fick även 2011 ett uppdrag att ta fram och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Uppdraget pågick till 2014 och resultatet från insatserna ska därefter integreras i ordinarie verksamhet, ett arbete som regeringen har ett ansvar för. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Hur följer arbetsmarknadsministern och regeringen resultatet från insatserna och att de integrerats i ordinarie verksamhet?
fr · H211668 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:668 Utredning om kraven för att förena kontaktförbud med fotboja av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ändrade alliansregeringen lagen om kontaktförbud. I samband med det nya brottet, olaga förföljelse, infördes även möjligheten att använda elektronisk övervakning genom att införa särskilt utvidgat kontaktförbud. Det är ett sätt att säkerställa att kontaktförbudet efterlevs, och det är en åtgärd som ökar tryggheten för brottsoffer. Det har visat sig att fotboja kommit till användning i mycket begränsad omfattning. Det kan bero på att kraven för att förena ett kontaktförbud med fotboja är för högt ställda i lagstiftningen. I enlighet med mening i ett tillkännagivande ska en utredning tillsättas för att utreda frågan huruvida kraven för när ett kontaktförbud får förenas med elektronisk fotboja är för höga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: När kommer regeringen att tillsätta en utredning som ser över om kraven för när kontaktförbud får förenas med fotboja är för höga?
fr · H211669 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:669 Regionala skillnader i kontaktförbud av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det råder stora regionala skillnader mellan landets åklagarkamrar vad gäller andelen beviljade ansökningar om kontaktförbud. varierade andelen beviljade kontaktförbud mellan från en åklagarkammare till en annan. Att det föreligger stora skillnader är naturligtvis mycket oroande. Bostadsorten ska inte vara avgörande för huruvida ett brottsoffer får skydd eller inte. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder kommer justitieministern och regeringen att vidta för att minska de regionala skillnaderna i beviljandet av kontaktförbud?
fr · H211670 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:670 Lokala poliser av (M) till Statsrådet (S) Det pågår en våldsvåg i . Trippelmord i , två mord i och skottlossningar i princip i . Flera personer har skjutits ihjäl i . Många skjutningar har troligtvis koppling till narkotikahandel. De gängrelaterade skjutningarna har blivit mer eller mindre vardag i . De har också blivit kallblodigare, inte minst med tanke på skjutningarna på en restaurang på där mördare mejade ner människor på restaurangen. Det ledde till två döda och många skadade. Detta måste stoppas! , chef för polisen i , uppger i en intervju i att polisens resurser inte räcker till för att stoppa dessa skjutningar. ”Våra resurser är en flaskhals, det är inget att sticka under stol med. Vi har nästan aldrig de resurser som vi anser att vi behöver. drabbar insatsen mot de kriminella gängen annan polisverksamhet”, säger . Enligt Nord behöver de ytterligare 100 nya områdespoliser för att få en långsiktighet i arbetet. Detta skulle innebära en permanent närvaro i förorterna, inte som det är att man behöver låna in poliser vid olika händelser. Även hos polisfacket är man orolig för våldsvågen i . Dessa skjutningar innebär en mental anspänning för poliserna, som riskerar sin hälsa på grund av de svåra och farliga upplevelserna. Skjutningarna på har beskrivits som en krigsscen, med två mördade människor och många andra skottskadade som låg blodiga på golvet och skrek i panik på hjälp. Det behövs fler lokala poliser, både för att öka brottsbekämpningen och för att förbättra arbetssituationen för poliserna. slogs polisens 21 myndigheter samman till en myndighet. Ett av huvudsyftena med sammanslagningen var att öka antalet lokala poliser. lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Regeringen har inte återkommit . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta åtgärder, och i så fall vilka, för att polisen ska få de personalresurser som de behöver för att stoppa våldsvågen i , och när kommer detta att ske?
fr · H211671 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:671 Alternativ till läx-RUT av (M) till Finansminister (S) infördes en skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete. infördes som ett förtydligande efter att efterlyst åtgärder för att komma till rätta med de gränsdragningsproblem man upplevde vid tillämpningen av lagen, det vill säga att det krävdes ett förtydligande av hur lagen skulle tolkas. avskaffar regeringen möjligheten till avdrag för läx-RUT, och därför vill jag ställa frågan: Hur ämnar finansministern åtgärda de tillämpningssvårigheter och gränsdragningsproblem som påtalat nu när läx-RUT avskaffas?
fr · H211672 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:672 Pensionärers faktiska skattenivå av (M) till Finansminister (S) Under Alliansens regeringstid uttryckte socialdemokrater ofta upprördhet över att pensionärer ”betalade mer skatt än arbetstagare”. Det var rent hyckleri från Socialdemokraternas sida. Själva hade man dels inte sänkt skatten för pensionärer (Alliansen gjorde det vid fem tillfällen), och dels var man i efterhand med på samtliga de jobbskatteavdrag som Alliansen genomförde. Om dessa sänkta skatter för pensionärer kommer att finansieras som i budgetpropositionen 2015 kommer det dessutom att vara pensionärer som själva får betala för skattesänkningen. Man kan fråga sig hur Socialdemokraterna egentligen landade i att pensionärerna i som enda land betalar högre skatter än löntagare. I internationella jämförelser räknas normalt sociala avgifter in i skatten hos löntagarna. Gör man samma sak i visar det sig att pensionärer i själva verket beskattas lägre än löntagare. Min fråga är: Hur förklarar finansministern att hon anser att pensionärer i som enda land betalar högre skatt än löntagare?
fr · H211673 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:673 Barnarbete i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Premiärministern i har föreslagit en ändring i den indiska lagstiftningen för att öppna upp för barnarbete. Ändringen kommer att öppna för att lagligt kunna anställa barn som är . Den föreslagna ändringen strider mot grundlag, artikel 23 i den indiska konstitutionen, som förbjuder människohandel och tvångsarbete, och öppnar lagliga vägar för barnarbete och barnslaveri, i synnerhet i men också i och andra delar av världen. har den högsta andelen barnarbete och barnslaveri i världen. Ändringen i lagen kommer att underlätta för ökad exploatering av barn i form av bland annat tvångsarbete inom jordbruket och underbetalt arbete i transnationella företag. Global har därför uppmanat barnrättsaktivister och det civila samhället att stoppa Anti-Child Rights lagändring i . Barnrättsaktivister och andra grupper i det civila samhället har starkt fördömt den föreslagna lagändringen, då den innebär en kraftig kränkning av barnens rättigheter och går emot konvention 182. har skyldighet att genomföra 182. Ett centralt begrepp i FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter är att regeringar har ansvar för att skydda sina medborgares mänskliga rättigheter och att företag har ett ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna. Ändringen kommer att öppna dörrar för transnationella företag, bland annat flera europeiska klädkedjor. Enligt Global kommer dessa företag att använda ännu mer barnarbete och slavarbete i sin produktionslinje i . Ändringen kommer också att påverka arbetarnas rättigheter, fackliga rättigheter och kvinnors rättigheter. FN:s konvention om barnets rättigheter definierar ett barn som en person . Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, ska förmå den indiska regeringen att stoppa lagändringen beträffande barnarbete?
fr · H211674 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:674 Hur kvalitetspengarna fördelas och följs upp av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen genomförde många betydande satsningar för att höja kvaliteten i högskoleutbildningar. Inte minst gällde detta utbildningsområdena humaniora och samhällsvetenskap, där Alliansen satsade 120 respektive redan åren 2007 och 2008. ökades dessutom anslagen per helårsstudent () inom de nämnda utbildningsområdena eller per HÅS. Syftet var att höja kvaliteten och att öka andelen lärarledd tid. Dock visar en rapport från TCO, Lärarledd tid och kvalitet i den högre utbildningen #7/13, att andelen studenter som får lärarledd undervisning förvisso har ökat –2013 men att det är alltför många som upplever att de har för lite lärarledd tid. och högskolor arbetar med denna fråga är därför viktigt att följa. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att tillförs lärosätena för att stärka högskoleutbildningens kvalitet, en kvalitetsförstärkning som är avsedd för humaniora och samhällsvetenskap samt för lärar- och förskollärarutbildning. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet hur och när pengarna kommer att fördelas till universitet och högskolor samt hur satsningen kommer att följas upp.
fr · H211675 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:675 Breddad rekrytering till högskolan av (V) till Statsrådet (S) Fram kunde man få tillträde till högre utbildning på fler sätt än genom betyg och högskoleprov. Personer som fyllt , arbetat och hade kunskaper i kärnämneskurserna svenska och engelska, motsvarande ett fullföljt nationellt program i gymnasieskolan, fick grundläggande behörighet till universitet och högskola enligt den så kallade 25:4-regeln. Personer som hade arbetslivserfarenhet arbete på minst halvtid fick lägga till 0,5 poäng till sitt högskoleprov. Sökande med resultat från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet utgjorde en egen urvalsgrupp till universitet och högskolor, den så kallade HA-gruppen. 25:4-regeln och HA-gruppen öppnade vägar för fler att komma in på universitet och högskola. Framför allt rörde det sig om personer från studieovana miljöer – arbetarklass. Det gav människor som av olika anledningar inte fått de högsta betygen på gymnasiet en möjlighet att i vuxen ålder få tillträde till universitet och högskola. Utan 25:4-regeln och HA-gruppen hade dörren till högre utbildning varit stängd för många av dem. Regeringen har visat intresse för frågan om breddad rekrytering och gett i uppdrag till Universitets- och högskolerådet (UHR) att kartlägga lärosätenas arbete med breddad rekrytering samt lämna rekommendationer om lärosätenas fortsatta arbete. Enligt min mening är detta bra, men inte tillräckligt. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att se över regelverket för antagning till högskolan i syfte att bredda rekryteringen?
fr · H211676 · 2015-06-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:676 om patientsäkerhet av (MP) till Statsrådet (S) I svensk sjukvård drabbas enligt beräkningar som gjort nästan var tionde patient av en vårdskada. I varje sådant fall drabbas den enskilde och eventuella anhöriga som tilltron till vården tar skada. Förhållandena har endast marginellt förändrats sedan mätningar 2008. Att detta även kostar samhället enorma summor är uppenbart. Även för vårdpersonal är det ett faktum som gör arbetssituationen svår, vilket kan vara ett av flera skäl som bidrar till att försvåra rekryteringen av vårdpersonal . har tidigare lyft frågan om behov av ett nationellt för patientsäkerhet. Vi anser att det är orimligt att landets landsting, regioner och kommuner ska driva säkerhetsfrågorna separat. Det är viktigt att en fristående aktör kan öka kunskapen, ge stöd och driva på utvecklingen av det säkerhetsrelaterade arbetet i vården. Ett sådant centrum var också ett av förslagen från den så kallade patientsäkerhetsutredningen , något den dåvarande regeringen valde att inte gå vidare med. presenterade en rapport om patientsäkerhet som visar på stora brister, och de menar att staten inte har givit tillräckliga förutsättningar för en hög patientsäkerhet. Bland flera rekommendationer föreslås att regeringen ska säkerställa att kan bygga upp den kompetens som krävs för det framtida arbetet inom patientsäkerhetsområdet. Men man skriver också att en viktig förutsättning dock är att kan hantera dessa frågor på ett verkningsfullt sätt. Min uppfattning är att har ett så brett och tungt uppdrag att det finns stora skäl att i stället gå vidare med en fristående funktion, i likhet med den tidigare utredningens förslag. Givetvis bör samarbete ske med myndigheten, men för att utveckling verkligen ska ske på området bör det vara viktigt med ett större grepp om området. Hur ser statsrådet på att låta utreda ett oberoende centrum för att bygga upp kunskap och stöd inom patientsäkerhetsområdet?