frs · H312355 · 2015-12-02 00:00:00 — Dnr Ku2015/02800/D Svar på fråga 2015/16:355 av (M) Kommunernas handlingsplaner mot våldsbejakande extremism har frågat mig vad jag och regeringen gör för att underlätta arbetet för kommunerna i arbetet med att ta fram handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Jag ser allvarligt på den senaste tidens utveckling av våldsbejakande extremism. Samhället måste både ha beredskap och tillgång till åtgärder som kan förebygga radikalisering och att människor går från extrema åsikter till våldsamma och extrema handlingar. Regeringen har kraftfullt förstärkt det förebyggande arbetet bl.a. för att utveckla myndigheternas förebyggande insatser och metoder, vilket regeringen har redovisat i skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). De 21 åtgärder som pågår är grupperade inom fem områden: nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter, åtgärder mot identifierade risker, åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser samt stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Det är mycket viktigt att kommunerna arbetar med att förebygga våldsbejakande extremism. Det är på lokal nivå som våldsbejakande extremistiska grupper och även ensamagerande extremister verkar. Olika grupper, nätverk och individer sprider aktivt våldsbejakande och extremistisk propaganda via internet och sociala medier. Det är därför av stor vikt att fritidsledare, lärare, personal inom och polisen har kunskap om extremism och kan upptäcka radikalisering och bemöta extrem och våldsbejakande retorik. Kommunerna är självständiga och gör egna prioriteringar utifrån lokala problembilder. Genom att tillsätta den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, , har regeringen underlättat för kommunera att utveckla sitt arbete. Samordnaren genomför kommunbesök och utbildningar som anpassas till kommunernas behov. På samordnarens webbplats finns även information om hur det lokala förebyggande arbetet kan byggas upp. Kommuner som samverkar med minst en organisation kan också söka statsbidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för verksamhet som förebygger antidemokratiskt beteende och radikalisering samt för verksamhet till individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser enligt förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Samordnaren har kontaktpersoner i 290 kommuner. Ett mindre antal kommuner har utsett lokala samordnare och utvecklat lokala handlingsplaner. Samordnaren lanserade en särskild satsning på kommuner genom s.k. Kunskapshus för att värna demokratin mot våldsbejakande miljöer. Satsningen genomförs i fyra städer: . Jag är övertygad om att flera kommuner kommer att kunna använda sig av den kunskap som samordnaren och dessa kommuner tar fram när de bygger upp sitt eget förebyggande arbete. För att förebygga våldsbejakande extremism krävs ett långsiktigt och kunskapsbaserat arbete. Olika yrkesgrupper som arbetar med ungdomar inom kommunala verksamheter och inom nationella myndigheter har ett ansvar för att aktivt verka för demokratiska värderingar och alla människors lika värde och rättigheter och förebygga våldsbejakande ideologier och rasism. Jag följer noga utvecklingen av arbetet med att värna demokratin genom kontinuerliga avstämningar med den nationella samordnaren, med olika myndigheter, organisationer och trossamfund. Jag anser att regeringen, genom de förebyggande åtgärder som har vidtagits tillsammans med samordnarens strategiska arbete och den nationella strategin mot terrorism som antogs , har skapat goda förutsättningar för att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism vidare på alla nivåer i samhället.