frs · H212777 · 2015-09-17 00:00:00 — Dnr U2015/04287/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:777 av (M) Skydd av begreppen universitet och högskola har frågat mig om jag avser vidta åtgärder med anledning av den uppmärksammade ökningen av så kallade bluffuniversitet, till exempel då det gäller att skydda begreppen universitet och högskola. De problem med så kallade bluffuniversitet som har uppmärksammats av bl.a. Universitets- och högskolerådet är allvarliga. Med internationalisering, ökad mobilitet och ökad användning av internet har även antalet bluffuniversitet och falska examina ökat såväl i som i andra länder. Huvudproblemet, dvs. förekomsten av oriktiga eller falska dokument, löses emellertid inte genom att beteckningen universitet skyddas i lag. Det finns redan regler som begränsar vilka examina som får utfärdas och vilka utbildningsanordnare som har rätt att utfärda dessa examina. Rätten att utfärda examina följer dels av lag och förordning, dels av särskilda beslut som fattas av eller av regeringen. Det är även möjligt för utländska utbildningsanordnare att ge utbildning i och utfärda examina enligt sitt hemlands regler. De s.k. bluffuniversiteten utfärdar däremot utbildningsbevis utan tillstånd och utan att någon myndighet eller organisation utövar kvalitetsgranskning eller tillsyn över verksamheten vare sig i eller i något annat land. Den enskilda individen har ett stort ansvar för att inte medvetet använda falska dokument. Här är det viktigt att det finns god information om förekomsten av s.k. bluffuniversitet för att undvika att personer gör detta i god tro. Det är även viktigt att arbetsgivare har tillgång till information om förekomsten av s.k. bluffuniversitet och oriktiga eller falska dokument och håller sig uppdaterade och är medvetna om problemet. Arbetet mot bluffuniversitet och oriktiga eller falska examina är emellertid inte bara en nationell utmaning. Falska examina erbjuds oftast via utländska hemsidor och nationell lagstiftning har svårt att rå på detta. Internationella samarbeten där deltar aktivt är därför en förutsättning för att nå framgång. Inom såväl EU som inom den s.k. Bolognaprocessen diskuteras frågor om både kvalitetssäkring och erkännande och ett antal verktyg har utvecklats för att främja arbetet inom dessa områden. Inom och har riktlinjer tagits fram för kvalitetssäkring av högre utbildning för att motverka spridningen av oriktiga eller falska examensbevis och bluffuniversitet. För att säkerställa att deltagande länder följer de gemensamma regler och riktlinjer som har satts upp i fråga om arbetet med erkännande av kvalifikationer finns dessutom samarbeten som har inrättats av EU och i samarbete med . För att stävja utvecklingen är det viktigt att även fortsättningsvis deltar i dessa samarbeten. Universitets- och högskolerådet har i uppgift att bedöma utländska gymnasiala och eftergymnasiala utbildningar. I de fall Universitets- och högskolerådet har fått bekräftelse från utfärdande myndighet om att det rör sig om en förfalskning polisanmäls dessa. När det gäller erkännande av utländska kvalifikationer för att utöva ett yrke som är reglerat i , såsom läkare och tandläkare, ansvarar den behöriga myndigheten för yrket i fråga för bedömningen och för att kontrollera handlingarnas äkthet. För att komma till rätta med problemen krävs också tillförlitliga nationella system för kvalitetsutvärdering och erkännande av högre utbildning. I sker det bl.a. genom de regelbundna nationella kvalitetsutvärderingar som genomför och den tillsyn som myndigheten utövar. tillhandahåller även en förteckning över de utbildningsanordnare i som har tillstånd att utfärda examina. För regeringen är det mycket viktigt att människors förtroende för högre utbildning upprätthålls. Arbetsgivare och enskilda individer ska kunna vara förvissade om att de examina som utfärdas är kvalitetsgranskade och att de utfärdas i enlighet med gällande regelverk.