ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311350 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:350 Svenskt stöd för kolstoppsförslag av (V) till Statsminister (S) Anote , president i republiken , har i ett brev till världens stats- och regeringschefer () vädjat om en uppslutning bakom hans och örikets förslag om ett stopp för ny exploatering av kol. är ett av de länder som här och drabbas hårdast av klimatförändringen, inte minst som en följd av havsnivåhöjningen. Enligt uppgift har denna vädjan också tillställts statsministern och den . Om kunde ställa sig bakom förslaget skulle det vara en viktig signal till världssamfundet att vi tar klimatfrågan – och inte minst de särskilt hårdast drabbade ländernas sak – på största allvar. Även är ansvarigt för stora utsläpp från kolförbränning, inte minst i och med stora fossilutsläpp i . Anote och folk förväntar sig ett svar före Paristoppmötet, COP 21. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Kommer att ställa sig bakom vädjan om ett stopp för ny exploatering av kol?
fr · H311351 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:351 Polisbrist i terrorismens fotspår av (SD) till Statsrådet (S) är det känt att den svenska polisen har svårt att lösa de uppgifter den är tilldelad. Grov gängkriminalitet i våra storstäder, upplopp och bilbränder i utanförskapsområden och en havererad utlänningskontroll tvingar polisen till omöjliga prioriteringar. Den höjda hotbilden mot avseende terrorism kommer olägligt för polisen, som brottas med problem. Av tidigare erfarenhet från bland annat vet vi att terrorismbekämpning tar extremt stora resurser i anspråk och ofta kräver omlokalisering av poliser till de mest hotade områdena. Detta leder till ytterligare polisbrist i de icke prioriterade områdena samt stora övertidskostnader då kraven på personaltäthet höjs markant. Missnöjet inom poliskåren är redan utbrett; dåliga karriärmöjligheter, låga löner, ofta tuffa arbetstider samt för hög arbetsbelastning får många poliser att överväga andra yrken som det i längden riskerar att urholka urvalsunderlaget för rekryteringar. Hur tänker sig statsrådet lösa den än värre personalbristen inom polisen om terrorhotnivån även på är förhöjd, och hur tänker sig statsrådet att det vanliga polisarbetet ska kunna utföras då det redan råder polisbrist inom vissa sektorer?
fr · H311352 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:352 Konkreta förslag för ökad tillsyn av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringens ambitioner att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården ledde till att en ny myndighet, Inspektionen för vård och omsorg () skapades. Myndigheten har ett övergripande syfte att förbättra uppföljning och tillsyn samt underlätta för patienter, brukare och anhöriga att kunna påpeka brister, framföra klagomål och anmäla vårdgivare som brustit i sitt sätt att ge vård och omsorg. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Den är ingen marknad. De brister som påpekats gällande städningen i vården är helt oacceptabla. Därför är det minst sagt provocerande att läsa hur ansvarigt statsråd uttalar sig i tidningen , som förtjänstfull granskat denna fråga, efter aktuell riksdagsdebatt avseende situationen med skitiga vårdrum och smutsiga badrum som patienter tvingas uppleva när de behöver vården som mest. ”Vi gör ett antal saker nu från regeringens sida ... framförallt handlar det om att få ökad statlig tillsyn via Inspektionen för vård och omsorg. Så att de kan inspektera mer, peka på där det inte fungerar och lyfta fram goda exempel.” Bakgrunden är att statsrådet varit på som är enda stora akutsjukhus som drivs i privat regi. Det är glädjande att ser att det inte är driftsformen som är avgörande om ett sjukhus bedrivs med hög kvalitet och effektivitet. behöver mer resurser för att kunna genomföra en ännu mer koncentrerad tillsyn och uppföljning i syfte att säkerställa vårdens kvalitet. Städning inom vården är en avgörande del i att säkra vårdhygien och patientsäkerheten. måste ta utmaningen om vårdstädning på allvar, vilket var anledningen till en aktuell riksdagsdebatt. har därför på bord presenterat förslag på ytterligare ca för att stärka tillsyn och uppföljning hos Inspektionen för vård och omsorg. Verkligheten i regeringens budget talar ett annat språk. Där minskas anslaget till med . Det är inte seriöst och ansvarsfullt att för väljarna berätta något annat. Varför minskar regeringen resurserna till när statsrådet mycket riktigt påpekar att myndighetens tillsyn och uppföljning måste öka? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta förslag om utökade resurser avser statsrådet att lägga fram i – och när i tiden kommer de på bord – för att stärka myndigheten för vård och omsorgs tillsyn och uppföljning?
fr · H311353 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:353 Förutsättningar för mineralåtervinning av (S) till Klimat- och miljöminister (MP) innehåller nästan alla produkter vi använder metaller av olika slag eller tillverkas av maskiner gjorda av metaller. Den elektronik vi använder och sedan kasserar tas om hand och metallerna återvinns och hamnar i nya produkter. använder vi allt oftare elektronik av olika slag, alltifrån mobiltelefoner och löparklockor till bilarna vi färdas i. Elektroniken ska tas om hand och metallerna återvinnas på ett sätt som ger minsta möjliga påverkan för de människor som arbetar med den och på den omgivande miljön. Mängden elektronikavfall ökar snabbt i världen som smältverken som kan hantera elektronikskrot är få. Ett stort smältverk utanför i , har hanterat olika typer av återvinningsmaterial . Lång erfarenhet, egen utvecklad teknik och stor kapacitet för dessa material gör att företaget är världsledande i branschen. Smältverket har kapacitet för många olika råvaror, där återvunnen elektronik blir allt viktigare. Järnsand, eller granulering som det också kallas, är en restprodukt som uppstår när man tillverkar koppar från bland annat återvunnen elektronik ute på smältverket. Den innehåller höga halter av olika metaller, framför allt järnoxid, men även andra bundna tungmetaller. Sanden har tidigare klassats som en restprodukt och använts som fyllnadsmaterial för olika vägbyggnationer och markarbeten av bland annat kommun. i har klassat järnsanden som avfall och för att använda den krävs miljötillstånd, vilket är lite som en tickande bomb. producerar smältverket järnsand som en biprodukt från återvinningen. Sedan myndigheterna klassat järnsand som avfall vill, förståeligt nog, nästan ingen köpa den. Berget av järnsand på industriområdet växer och kommer att hindra kopparproduktionen. Företaget kan inte producera lika mycket koppar och då hotas både återvinning och arbetstillfällen. Det är rimligen så att företaget borde få tid att ställa om produktionen för att minska mängden järnsand. Det aktuella företaget klarar säkert att lösa detta men bekymret är att bolaget inte får någon tid till det utan ställs inför fullbordat faktum. Här är det tydligt att miljölagstiftningen ställer till bekymmer för övrig miljövinst i form av mineralåtervinning. Ska vi klara av en cirkulär ekonomi vad gäller mineralnäringen borde rimligtvis förutsättningarna finnas för det också. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vad kan ministern göra för att säkerställa att företaget kan fortsätta att återvinna elektronikskrot?
fr · H311354 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:354 Införandet av elpistoler som en del av polisens utrustning av (M) till Statsrådet (S) Polisen har i dagens läge en utrustning bestående av handfängsel, pepparsprej, batong och pistol som alternativ om vederbörande hamnar i en vålds- eller hotsituation. Dessvärre uppstår ibland asymmetriska hotsituationer på personnivå där batong/pepparsprej å ena sidan och pistol å andra sidan är otillräckliga medel. Sådana situationer uppstår tyvärr oftare än man kan tro och flera fall – bland annat kravallerna i – har understrukit denna materielbrist hos polisen. Därmed borde införandet av elpistoler – taser eller XREP (eXtended Range Electro-Muscular Projectile) – bidra till en minskning av dödligt våld och utöka polisens handlingsalternativ vid liknande hot- och våldssituationer. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att överväga att införa elpistoler som en del av polisens standardutrustning?
fr · H311355 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:355 Kommunernas handlingsplaner mot våldsbejakande extremism av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I ett läge där höjer beredskapen och läget i vår omvärld är alltmer oroligt blir det mer tydligt att vi på alla plan behöver en större beredskap och ett större säkerhetstänkande. Fyra av landets fem största städer saknar en handlingsplan mot våldsbejakande extremism. Enligt den nationella samordnaren sekretariat har runt 100 kommuner antingen tagit fram eller håller på att ta fram en handlingsplan. Från sekretariat har man också påtalat att kommunerna måste påskynda detta arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad gör ministern och regeringen för att underlätta för kommunerna i arbetet med att ta fram handlingsplaner mot våldsbejakande extremism?
fr · H311356 · 2015-11-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:356 Patienter som dör i onödan av (M) till Statsrådet (S) Den aktuella utredningen om högspecialiserad vård (SOU 2015:98), som tillsattes av alliansregeringen , har överlämnat ett antal konkreta förslag till regeringen. Till skillnad från vänsterregeringens tillsatta utredning om vinster i välfärden innehåller det aktuella utredningsbetänkandet förslag som faktiskt kan utveckla och stärka hälso- och sjukvården i , nu och . Utredningen tillsattes av alliansregeringen för att se över hur den högspecialiserade vården kan utvecklas genom en ökad koncentration av vården. Syftet är att uppnå förbättrade resultat i vården och därigenom en mer jämlik vård samt att kunna åstadkomma ett mer effektivt användande av hälso- och sjukvårdens resurser. Bostadsort ska inte avgöra vilken behandling, vård eller överlevnadschans man har. Att fördela vårdinsatser optimalt är en grundläggande organisatorisk princip i svensk hälso- och sjukvård. Det ansvaret åvilar fler än enbart landsting och regioner, vilket statsrådet tyvärr har en förkärlek för att hänvisa till när han uttalar sig om vården i . Det slutliga politiska ansvaret bär alltid regeringen. Det handlar om att kunna se och överblicka hela vårdprocessen så att den samlade vården för den enskilde patienten blir så bra som möjligt – av hög kvalitet, i rätt tid och efter behov. Därtill finns att ta hänsyn till patienternas självklara ökade krav på att få behandlas där resultaten är de bästa. Enligt Utredningen om högspecialiserad vård avlider hundratals patienter i onödan för att hälso- och sjukvårdspersonalen inte haft rätt förutsättningar. Många åtgärder inom vården är komplicerade och kräver stor erfarenhet för att lyckas. Den vetenskapliga forskningen visar, enligt utredningen, entydigt att sjukhus och vårdpersonal som behandlar många patienter har bättre resultat än de som inte får möjligheten att utföra behandlingar ofta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd följande: Vilka konkreta förslag avser statsrådet att lägga fram, , för att möjliggöra en mer högspecialiserad vård som kan rädda hundratals patienters liv ?
fr · H311357 · 2015-11-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:357 Förverkligande av den blocköverskridande överenskommelsen om utvidgat RUT-avdrag av (M) till Finansminister (S) träffades en blocköverskridande överenskommelse på integrationsområdet, vilket var mycket välkommet. Bland annat beslutades, för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden, att RUT-avdraget ska utvidgas till trädgårds-, flytt- och it-tjänster. Det är en åtgärd som är mycket viktig, då denna bransch sysselsätter många nyanlända och andra som har stått långt ifrån arbetsmarknaden. återstår handling från regeringen. Företagen som bedriver dessa verksamheter vill inget hellre än att kunna anställa fler och inväntar därför besked från regeringen om när detta blir realitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : När kan vi förvänta oss att denna del i överenskommelsen införs?
fr · H311358 · 2015-11-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:358 Rundabordssamtal om piratkopiering av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Piracy, eller illegal spridning och konsumtion av upphovsrättsskyddat material, är ett stort och växande problem i . Mediavision presenterade en undersökning som visar att av befolkning konsumerar film eller tv-serier via illegala sajter . Det är ca 2,3 miljoner människor i åldern 15–. tittar dessa på fyra till fem filmer var, vilket innebär en total konsumtion av ca 100–130 miljoner filmer från olaglig källa . Enligt undersökningen skulle en av tre illegala visningar kunna konverteras till betalda om materialet inte fanns tillgängligt på de illegala sajterna. Totalt skulle detta innebära ca i legala intäkter, utspritt över samtliga visningsfönster, om piracy upphörde helt. Regeringen verkar nu förlita sig på rundabordssamtal med branschföreträdare för att lösa denna brottslighet. Men det är viktigt att det inte bara blir samtal, utan att konkreta förslag kommer ur dessa samtal. Regeringen har ett ansvar för att så sker. Jag är övertygad om att informationsinsatser är viktiga och att det är bra att jobba tillsammans med branscherna, men jag är också övertygad om att de inte kommer att lösa hela problemet. Det kan komma att krävas lagförslag. Jag hoppas därför att regeringen väljer att inkludera detta i den fortsatta hanteringen av piratkopieringsproblemet. Tyvärr är signalerna från kultur- och demokratiministern att regeringen verkar utesluta lagstiftningsförslag. Detta är olyckligt och gör rundabordssamtalen än viktigare. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga kultur- och demokratiministern hur den fortsatta processen ser ut när det gäller rundabordssamtalen om illegal spridning och konsumtion av upphovsrättsskyddat material.
fr · H311359 · 2015-11-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:359 Ökad transparens i fördelningen av extra medel till kommunerna av (M) till Finansminister (S) I den ändringsbudget som lämnades till föreslår regeringen bland annat att tillförs som engångsmedel till kommuner och landsting. Dessa extra medel i budgeten är i huvudsak en följd av överenskommelsen mellan Alliansen och regeringen från med anledning av flyktingsituationen, och syftet med dessa medel är att underlätta arbetet för kommunerna. Medlen presenteras i anslutning per kommun respektive landsting. Som förklaring till hur medlen fördelats mellan kommunerna nämns övergripande att det är antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna som beaktats, liksom att det gällande ensamkommande barn finns ett behov av att de faktiska boendekommunerna i högre grad kompenseras av berörda anvisningskommuner. Vid fördelning mellan landstingen tas hänsyn till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. Det låter klokt men öppnar för frågan hur i detalj pengarna fördelats. En bättre insikt i hur pengarna fördelats gör det lättare att förstå den egna situationen samt en möjlighet att jämföra mellan kommuner varför man har erhållit mer eller mindre än grannkommunerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur i detalj fördelningen av de extra medlen till kommunerna har beräknats.
fr · H311360 · 2015-11-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:360 Danskt samarbete av (MP) till Statsrådet (S) I diskuteras just nu hur de ska hantera undantagen de har inom vissa områden i EU. Om väljer att bibehålla undantagen uppstår sannolikt i något läge behov av någon typ av mellanstatligt samarbete. Om rättspolitiska undantag upprätthålls enligt nuvarande regler skulle kunna delta fullt ut i de delar av det rättspolitiska samarbetet som man önskar delta i, i form av mellanstatliga, bilaterala samarbetsavtal med övriga EU-länder, av samma typ som gäller för och . Eftersom är ett grannland och vi av tradition har haft ett nära nordiskt samarbete hoppas jag att regeringen kan bekräfta att oavsett hur väljer att samarbeta med EU i polisiära och rättsliga frågor så kommer att arbeta för att finna så effektiva och goda möjligheter till samarbete som möjligt. Därför vill jag fråga: Skulle statsrådet och den i princip kunna tänka sig att stödja en dansk begäran om bilaterala avtal och mer specifikt stödja en dansk begäran om fortsatt deltagande i Europol genom ett bilateralt samarbetsavtal?
fr · H311361 · 2015-11-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:361 En sjukvård som fokuserar effektivt på patienten av (M) till Statsrådet (S) Patienter blir sjuka och behöver vård dygnet runt, och därför behöver vård ges under alla dygnets timmar. Därför är undersköterskor, sjuksköterskor och vaktmästare schemalagda för sitt arbete såväl kvällar som nätter och på sjukhusen. De läkare som också tillhör laget på ett sjukhus är dock inte schemalagda, utan de har i stället jouravtal som inte går i takt med övriga arbetsgruppers schema. Jouravtalen för läkarna ger tillbaka många fler timmar än vad som satsas. Det gör att läkarnas kompensationsledighet skiljer sig åt mot övriga arbetsgrupper och därmed hackar sönder den ordinarie verksamheten. Det här är ett känt problem som påverkar vården negativt i fråga om planering och genomförande, med försämrad tillgänglighet som följd för patienterna. har frågan varit uppe på Kommuner och . Styrelsen redovisade då till att arbetstidsfrågan ska avgöras lokalt, men framförde att det inte är tillfredsställande att det finns hundra olika arbetstidsmodeller runt om i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att inte arbetstidsmodeller fortsatt står i vägen för en god planerad verksamhet inom sjukvården med patientfokus och med likabehandling över landet.
fr · H311362 · 2015-11-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:362 Socialförsäkringar för företagare av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Jag noterade att statsrådet har varit på releasen av boken statsrådet där påtalar att det finns brister vad gäller socialförsäkringar för företagare och att något behöver förändras. En uppfattning som jag helt och hållet delar med statsrådet. Mot bakgrund av att inte lyckades fånga företagarnas villkor när det gäller just socialförsäkringar, samt att det är en fråga som många är överens om behöver lyftas framöver, blev jag nyfiken på vad det är som statsrådet anser behöver åtgärdas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad kan vi förvänta oss att ministern och regeringen kommer att vidta för åtgärder inom socialförsäkringsområdet som tar bättre hänsyn till företagarperspektivet?
fr · H311363 · 2015-11-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:363 mest onödiga utredning av (M) till Statsrådet (S) Så var det dags igen för den oförberedda vänsterregeringen att tillsätta en utredning, om apoteken. Tidningen har redan kallat den ”mest onödiga utredning” (). Den omreglerade apoteksmarknaden är nämligen en av svenskarnas mest gillade tjänster. Regeringen skriver i direktiven (Dir. 2015:118) att i uppdraget ska utredningen analysera den utveckling av apoteken som skett sedan omregleringen och analysera eventuella åtgärder som behövs för att säkerställa en god tillgänglighet av apotekstjänster i hela landet. Upplysningsvis, ansvarigt statsråd, har redan Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Statskontoret och Myndigheten för tillväxtanalys, för att ge några exempel, presenterat utredningar och genomfört en sådan granskning. Är detta verkligen att använda skattebetalarnas resurser på bästa sätt? Myndigheten för vård- och omsorgsanalys skriver till exempel i sin rapport 2014:3 att tillgängligheten till apotek har ökat genom fler apotek, fler försäljningsställen och förbättrade öppettider. Det finns ungefär 1 300 apotek i . Det är drygt 350 fler än innan statens monopol på att bedriva apotek skrotades. Det motsvarar en ökning av tillgängligheten med . Det är fler än sju av tio svenskar som bor närmare än fem minuters bilfärd till ett apotek. Det är endast drygt en av hundra personer som bor längre ifrån ett apotek än med bilen. Högst täthet av apotek per person finner vi efter omregleringen i , och . Lägst täthet per person finner du i , och . Därtill införde alliansregeringen ett särskilt stöd för apotek i glesbygd. Resultaten av omregleringen är att inget glesbygdsapotek lagts ned. I stället ska noteras att alla apotek utom ett går med vinst, även på glesbygden. (Källa: .) Därför är det så olyckligt att det på skattebetalarnas bekostnad tillsätts en utredning som inte kommer att ge svar på framtidens utmaningar kring människors hälsa utan som kommer att blicka bakåt med ideologiska glasögon, lett av en partikamrat. Som med ogillande och skepsis betraktar valfrihet och mångfald som fienden och nostalgiskt längtar tillbaka till statliga monopol. Det är kvalitet och ordning och reda som ska vara i fokus gällande all välfärdsverksamhet. Det är djupt oroande att vänsterregeringen tror att man utvecklar framtidens hälsotjänster mellan vården och apoteken genom att återreglera apoteksmarknaden och stänga till den innovationskraft och det utvecklingsentreprenörskap som detta utvecklat. Med anledning av ovanstående och den oro som sprider sig bland apotekskunder och apotekspersonal vill jag fråga ansvarigt statsråd följande: Kan statsrådet dementera att apoteksutredningen handlar om en återreglering av den populära apoteksomregleringen, och vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkra och utveckla framtidens hälso- och apotekstjänster för patienter?
fr · H311364 · 2015-11-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:364 Språkkravet på svenskflaggade passagerarfartyg av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt EU-direktivet 1999/35/EG ska besättningen på ett fartyg kunna tala det eller de språk som talas av majoriteten av passagerarna som reser på en särskild rutt. Transportstyrelsen tolkar detta krav som att besättningarna på alla svenskflaggade fartyg som trafikerar ska kunna tala skandinaviska. Andra länders myndigheter tolkar kravet lite annorlunda. Exempelvis gäller språkkravet bara den del av besättningen som ansvarar för utrymningen på danskflaggade fartyg. Den fria rörligheten i har lett till att många människor rör sig över gränserna, och det är felaktigt att utgå från att majoriteten av passagerarna på en färja mellan och ett annat Östersjöland talar svenska, danska eller norska. Den snäva tolkningen av språkkravet försvårar för rederierna att rekrytera sjömän från andra EU-länder som det råder kompetensbrist i . Dessutom urholkas de svenska rederiernas konkurrenskraft när exempelvis en tyskflaggad färja mellan och inte omfattas av språkkravet medan en svenskflaggad färja omfattas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för en förändrad tolkning av språkkravet?