ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311214 · 2015-11-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:214 Ålarvet på av (M) till Statsrådet (S) undertecknade konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet. och folkminnen har uppdraget att utveckla konventionsarbetet i och institutet har påbörjat en nationell förteckning över immateriella kulturarv. erkändes Ålarvet på som immateriellt kulturarv av och folkminnen. Institutet skriver bland annat följande på sin hemsida: "Namnet Ålarvet syftar på det kulturarv som tagit form kring fisket av ål längs , kallad Ålakusten. Förutom själva fisket, med dess specifika redskap, kunskap och organisation, rör det sig om traditioner och kunskap kring mat och måltider, muntlig tradition i form av berättelser och speciella benämningar, byggnadstraditioner samt kunskapen om den så kallade hommabåten." För att kunna upptas som ett levande kulturarv av måste kulturen kring ålfisket förbli just levande. Dessvärre hotas ålfisket från flera håll. Ett av hoten är dagens regelverk, som syftar till att minska antalet ålfiskare genom att inte bevilja tillstånd för ny ägare vid generationsväxling eller när tillståndshavare av annan anledning upphör med sitt ålfiske. Antalet ålfiskare har näst intill halverats . I sammanhanget bör framhållas att ålfisket på östkusten bedöms påverka ålbeståndet i (, Aqua Reports 2015:11. Assessment of the eel stock in , Spring 2015, s. 4). Denna påverkan kan jämföras med vattenkraftens: mellan av blankålarna dör eller skadas när de vandrar genom turbinerna i vattenkraftverken. Ålfiskarna besitter ovärderliga kunskaper om ålen som behövs om vi ska kunna förstå och skydda den bättre. Ålfiskarna har dessutom tagit många initiativ för att stärka ålbeståndet. Genom Ålfonden finansierar de utsättning av glasål i . De arbetar också inom Ålakademin för att uppnå bättre vattenkvalitet i . Om ålfiskarna skulle försvinna, skulle också stora kunskaper och viktiga traditioner gå förlorade. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådetSven-Erik Bucht. Avser regeringen att ändra regelverket kring generationsväxling och annan överlåtelse av ålfisketillstånd för att säkerställa att det nationella immateriella kulturarvet kring ålfisket kan fortleva?
fr · H311215 · 2015-11-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:215 Feminismen i Finansiella stabilitetsrådet av (M) till Statsrådet (MP) har fått världens första feministiska regering. På regeringens hemsida står det att ”Jämställdhet står i centrum, både i det nationella och internationella arbetet.” När man studerar sammansättningen i Finansiella stabilitetsrådet, är det dock svårt att hitta feminismen. I rådet återfinns företrädare för regeringen, , och . Samtliga är män. Medlemmarna i Finansiella stabilitetsrådet träffas regelbundet för att diskutera eventuella behov av åtgärder för att motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser. Om en finansiell kris skulle uppstå fungerar rådet som ett forum för att diskutera möjliga åtgärder för att hantera krisen. Rådet har alltså en inte oväsentlig funktion. Det är en sak att påstå att man står för vissa värderingar och en annan att faktiskt visa att man lever upp till sitt påstående. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: På vilket sätt speglas regeringens arbete med jämställdhetsfrågor i sammansättningen av Finansiella stabilitetsrådet?
fr · H311216 · 2015-11-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:216 Neutrala tobaksförpackningar och svensk grundlag av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ge förslag gällande det nationella genomförandet av EU:s tobaksdirektiv. Genom tilläggsdirektiv fick utredningen även i uppdrag att analysera och bedöma om det finns skäl att införa så kallade neutrala tobaksförpackningar i . Sådana förpackningar skulle innebära att kommersiella företag förhindrades att återge sina egna skyddade varumärken, logotyper och andra kännetecken på sina förpackningar. Det ingick dock inte i utredarens uppdrag att lämna förslag till grundlagsförändringar, för det fall utredaren skulle komma till slutsatsen att sådana vore nödvändiga för genomförandet av ett förslag om neutrala förpackningar. I stället skulle en sådan konflikt anmälas till regeringen. Utredaren har anmält att om krav på neutrala förpackningar ska kunna införas så krävs en förändring av ”i vart fall tryckfrihetsförordningens bestämmelser”. Detta aktualiserar flera frågor. Framför allt den om regeringen anser det vara väl motiverat att föreslå en förändring av svensk grundlag med hänvisning till ett förslag på folkhälsoområdet som syftar till ytterligare skärpta restriktioner vad gäller kommersiella tillverkares identitet och produktinformation. Man kan också fråga sig hur konsumenter ska kunna få information om innehåll och smak i produkterna. Och vilka blir konsekvenserna för svensk servicehandel av att förutsättningarna för smuggling och illegala kopior befaras öka genom införandet av neutrala förpackningar? Den enskilde konsumenten har rätt till information. Det ska alltid finnas en innehållsförteckning på en produkt, inte minst är detta viktigt gällande en tobaksprodukt. I ett fritt och öppet samhälle finns också möjligheten att välja mellan olika produkter. Reklam och varumärken garanterar den enskilde konsumenten detta. Krav på enhetliga förpackningar försvårar på ett allvarligt sätt för konsumenten att skaffa sig information, som det inskränker både tryckfriheten och den enskilde näringsidkarens varumärkesrätt. Därför vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet det vara rimligt att svensk grundlag ska ändras för att neutrala förpackningar ska kunna införas?
fr · H311217 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:217 Stöd till regionala flygplatser av (C) till Statsrådet (S) uppmärksammades frågan om utbetalningar av driftbidrag till svenska regionala flygplatser. Stödet till de aktuella flygplatserna är avgörande för att fortsättningsvis möjliggöra resande i hela landet. De mindre regionala flygplatserna utgör en viktig beståndsdel i det svenska transportsystemet, framför allt för invånare i mer glesbefolkade delar. Det har visat sig att det redan utbetalda, dock försenade, stödet ska granskas omgående. Konsekvensen kan bli att stödet omgående måste betalas tillbaka. Situationen är så akut att två flygplatser (och ) fått beskedet att de måste betala tillbaka redan utbetalda bidrag i väntan på att granskningen blir klar. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser statsrådet att agera för att säkerställa att det finns ekonomiska förutsättningar för drift av landets drabbade regionala flygplatser?
fr · H311218 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:218 Ryskt övningsmönster av (M) till Utrikesminister (S) Kabinettssekreterare har rätt genomfört ett besök i . Regeringen har understrukit sin ambition att föra en dialog med i när det har blivit vanligare med incidenter och provokationer i vårt närområde. Det är viktigt med tydlighet från svensk sida, inte minst angående vad som är acceptabelt beteende när det gäller genomförandet av militära övningar. publicerade uppgifter om att ryskt bombflyg övat nära svenskt luftrum på ett offensivt sätt. finns även flera exempel där ryskt militärt flyg har övat med avstängda transpondrar och därmed utgjort en fara för den civila luftfarten. Denna fråga har också tidigare varit uppe för diskussion i de mellanstatliga relationerna mellan och . Detta är en utmaning för många av länderna runt . Med anledning av detta skulle jag vilja fråga utrikesminister om frågan om ryskt uppträdande i samband med militära övningar, till exempel att flyga med avstängda transpondrar, var föremål för diskussion när kabinettssekreterare besökte .
fr · H311219 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:219 Regeringens löften om bistånd av (M) till Statsrådet (MP) (Sida) varnar för att en fortsatt avräkning på biståndet för att finansiera kostnader inom gränser riskerar att halvera biståndet . Detta riskerar i sin tur att ge mycket negativa konsekvenser för människor i världens fattigaste länder. Projekt som rör rent vatten och grundläggande sanitet kan komma att läggas på is när väljer att ta mindre ansvar utomlands. Det är naturligtvis beklagligt om , som länge haft ett gott internationellt anseende i biståndsfrågor, nu börjar trixa med biståndsmedlen. Utan tydliga principer för avräkningar och med en ny mätmetod för enprocentsmålet, där når , urholkas förtroendet för som aktör i och i världen. Dessa orosmoln kan komma att skymma sikten inför klimatmötet COP 21 i . Lägg därtill att regeringen driver en kandidatur till – som den löften om att 60 miljoner människor ska få förbättrad sanitet ekar tomma. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är de principer som regeringen tillämpar vid avräkning på biståndet förenliga med regeringens löften om bistånd till världens fattigaste länder, vad gäller exempelvis förbättrad sanitet och rent vatten?
fr · H311220 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:220 Målet om lägst arbetslöshet i EU av (M) till Finansminister (S) Den svenska arbetslösheten ligger på säsongsrensat, vilket kan översättas till ungefär 370 000 personer. Regeringen har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet vilket med dagens arbetslöshetssiffror i EU nås om till dess minskar arbetslösheten eller motsvarande 150 000 personer. I regeringens egen budget slås fast att den föreslagna ekonomiska politiken leder till att sysselsättningen dämpas. I ett svar på en skriftlig fråga från (M) slår finansministern fast att sysselsättningen i offentlig sektor kommer att öka med i genomsnitt 2015–2019. Regeringens föreslagna satsningar når alltså inte upp till det utsatta målet. finns möjligheten att andra EU-länder ytterligare pressar tillbaka arbetslösheten vilket gör det ännu svårare för att uppnå målet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Står finansministern och regeringen fortfarande bakom sitt mål om EU:s lägsta arbetslöshet trots att regeringens föreslagna reformer inte kommer i närheten av att uppnå detta?
fr · H311221 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:221 Ökat arbetskraftsutbud genom invandring av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har i allmänhet och i synnerhet sett en dramatisk ökning av antalet asylsökande. Bara ökade mottagandet med 39 000 och är totalt uppe i 112 000. Enligt prognoserna från kommer antalet att uppgå till runt 170 000 totalt . Om beviljandegraden av ansökningarna ligger kvar på dagens nivå () innebär det att arbetskraftsutbudet kommer att öka med 60 000–80 000 bara med anledning av årets asylinvandring. vet vi att den genomsnittliga tiden för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden är mellan sju och – detta mot bakgrund av att utbildningsgraden bland samma asylsökande överlag är för låg för att slå sig in på den svenska arbetsmarknaden så som den ser ut med västvärldens lägsta andel enkla ingångsjobb. har regeringen fastställt ett mål om att ha lägsta arbetslöshet 2020. För att arbetslösheten inte ska stiga påtagligt till följd av asylinvandringen måste radikala åtgärder till. För att den därutöver skulle halveras – vilket är vad som behövs för att nå samma mål – krävs närmast en total omdaning av den svenska arbetsmarknaden. Regeringens åtgärder att kraftigt höja skatten på företagande och höja bidragen kommer att verka i motsatt riktning. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Anser ministern att de åtgärder som regeringen föreslagit än så länge kommer att räcka för att nå arbetslöshetsmålet med anledning av flyktingströmmarna vi nu ser?
fr · H311222 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:222 Utvisning av invandrare med jobb av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I medierna har man återkommande fått läsa om fall där invandrare utvisas trots att de arbetar och/eller bedriver näringsverksamhet. Att så var fallet innan fick ett tillåtande regelverk för arbetskraftsinvandring säger sig självt. Att det likaså tagit tid att anpassa och utveckla samma system är också naturligt. Däremot är det orimligt att återkommande inte förmår skapa ett tydligt och transparent system som belönar den som arbetar och gör rätt för sig. Även om regelverket i sin helhet fungerar väl är det uppenbart att det finns många som faller mellan stolarna. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister vad han avser att göra för att människor som arbetar och gör rätt för sig inte utvisas från .
fr · H311223 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:223 Religionsbaserad rensning av (KD) till Utrikesminister (S) pågår en religionsbaserad rensning i . når bitar av den tragedi som utspelar sig oss genom nyhetsmedierna, men till stor del sker utrensningen av religiösa grupper utanför omvärldens strålkastarljus. Den katolska organisationen to the Church in har presenterat en rapport med den talande . I rapporten har situationen för de kristna i 19 länder –2015 jämförts med situationen i samma länder 2011–2013. I 15 av dessa 19 länder har situationen försämrats. Antalet länder där kristna utsätts för ”extrem förföljelse” har ökat från sex till tio. I rapporten varnas för att Mellanösternregionen kan tömmas på kristna. Islamiska staten (IS) och andra islamistgrupper framstår som det största hotet mot kristna i , men även i subsahariska förekommer förföljelser. I har över 100 000 kristna fördrivits av terrorsekten . Även hinduisk extremism i och buddhistiska extremister i lyfts fram i rapporten. I har totalt 165 kyrkor förstörts eller tvingats stänga enbart åren 2013–2014. Vilka åtgärder avser utrikesminister att vidta för att stoppa den tilltagande förföljelse som leder till att hela länder eller religioner töms på troende kristna?
fr · H311224 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:224 SOS Alarm av (M) till Statsrådet (S) Situationen inom SOS Alarm är oroande och dess följdverkningar för larmsamtalen till 112 gällande vårdbehov är oacceptabel. Alliansregeringen tillsatte en alarmeringsutredning i syfte att genomföra en ordentlig översyn av samhällets samlade alarmeringstjänst. Syftet med detta uppdrag var att säkerställa att den nödvändiga alarmeringstjänsten fungerar på ett effektivt och säkert sätt, där alla som blir akut sjuka kan känna sig trygga med att ambulansen kommer . Utredningen skulle uppmärksamma och säkerställa att alarmeringstjänsten anpassas till behovet av krisberedskap och ny teknik. Den skulle lämna förslag på vilka delar inom säkerhet och hälsa som ska ingå i samhällets tjänst. Den statliga utredningen lämnade i betänkandet En myndighet för alarmering (SOU 2013:33) en rad förslag, bland annat om att SOS Alarm ska bedrivas i en egen myndighet med fullt ansvar för larmnummer 112 med tillhörande larmbehandling. Därtill föreslogs att införa en särskild yrkesutbildning omfattande mellan i syfte att stärka larmoperatörernas kompetens. I är det såväl utbildade sjuksköterskor som larmoperatörer som handhar larmsamtal till 112. Den avsedda grundläggande strukturen är att sjuksköterskor i så stor omfattning som möjligt ska hantera dessa vårdbehövandesamtal som inkommer via larmnumret 112. I verkligheten fungerar inte detta eftersom SOS Alarm har stora svårigheter att rekrytera utbildade sjuksköterskor. Det är därför larmoperatörer som hanterar en stor del av dessa larmsamtal. I och är det alltid sjuksköterskor som tar hand om larmsamtalen till 112. Skillnaderna mellan olika landsting och regioner är betydande såväl gällande antal vårdsamtal som hanteras av sjuksköterskor som faktisk tidsåtgång mellan larmsamtal till ambulansens ankomst. I är situationen bäst. Där är mediantiden från larmsamtal till ambulansens ankomst . I där läget är allra sämst följt av får patienterna vänta nästan dubbelt så på ambulansen. Detta är helt oacceptabelt och kan vara direkt livsavgörande. Situationen inom SOS Alarm kräver kraftfulla konkreta åtgärder, . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Varför bereder inte statsrådet alarmeringsutredningen skyndsamt, med tydligare roll, sammanhållen alarmeringstjänst samt SOS Alarm, dess funktionssätt och svårigheter att bemanna med rätt yrkeskompetens?
fr · H311225 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:225 Identitetsstöld och företagskapning! av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Stölder av identitet har blivit allt vanligare i . Inte bara för privatpersoners liv är identitetsstöld ett stort problem. Den som valt att ha enskild firma i stället för aktiebolag registreras på ett organisationsnummer som är vederbörandes personnummer. Andra företagsformer har däremot ett särskilt och unikt organisationsnummer. Det uppges att vem som helst kan ringa och med ett personnummer fråga om någon bedriver näringsverksamhet som enskild näringsidkare eller handelsbolagsdelägare. Utredningen straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) beskriver väl vad som kan hända på följande sätt: ”Gärningsmannen använder sedan olovligen näringsidkarens eller delägarens identitetsuppgifter och utger sig för att vara hen, i syfte att vilseleda en tredje person att t.ex. bevilja lån eller leverera varor. Avsikten är att kostnaderna för lånet eller varorna ska belasta den vars identitetsuppgifter har använts. Förfarandet leder till stora problem för de personer vilkas identiteter använts olovligen. Dessa får i de flesta fall lägga ned och åtskillig möda på att försöka undgå betalningsskyldighet och att stoppa fortsatt användning av identitetsuppgifterna.” Ett sätt att försvåra denna typ av brottslighet vore att personnummer skyddas och är en offentlig handling. Ett annat sätt att förhindra bedrägerier utifrån stulen identitet vore att alla får rätt att spärra sitt personnummer. Avser justitie- och migrationsminister att straffbelägga olovlig användning av andras identitetsuppgifter, och vilka andra åtgärder planeras för att skydda dem som har enskild firma eller är handelsbolagsdelägare mot identitetsstölder?
fr · H311226 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:226 Fordonskatt på tävlingsbilar av (M) till Finansminister (S) Motor- och rallyintresserade har hört av sig angående att de får betala full fordonskatt på sina tävlingsbilar trots att inte bilarna får användas till annat än just till att köras på motortävlingar. De kör sina bilar på trailrar till och ifrån tävlingarna, och ändå måste de betala fordonskatten. är ett land som har många med ett stort motorintresse, och fordonsindustrin har gett och ger många arbetstillfällen. Motorsporten och rallytävlingarna har historiskt sett betytt mycket för att utveckla vår fordonsindustri. Det är därför viktigt att vi har bra regler och förutsättningar för dem som vill ägna sig åt rallysporten. Är finansminister beredd att se över, sänka eller ta bort fordonskatten för rallybilarna?
fr · H311227 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:227 Handläggningstider för asylansökningar från så kallade säkra länder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen och Alliansen har i migrationsöverenskommelsen enats om att implementera förslaget om säkra länder, det vill säga snabbehandling av asylsökningar när den sökande kommer från ett land som inte befinner sig i krig eller där levnadsförhållandena på annat sätt är sådana att asyl med stor sannolikhet inte kommer att beviljas. Det svenska systemet för asylmottagande är hårt ansträngt och att ha ett stort söktryck från människor som saknar asylskäl förvärrar situationen på ett icke långsiktigt hållbart sätt. Därför är frågan om säkra länder en mycket angelägen fråga. Likaså är det centralt att den särskilda snabba handläggningen också sker snabbt. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister hur lång handläggningstid han bedömer att ett asylärende kommer att ta om den sökande kommer från ett säkert land och när han tror att reformen kommer att vara på plats.
fr · H311228 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:228 Ökad digitalisering av (M) till Statsrådet (S) Det digitala samhället innebär många fördelar för individen, företagen och samhället i stort. Som land mår vi bra av att ha ett högt tekniskt kunnande i befolkningen. Därtill kan företag på landsbygden i det digitala samhället växa och nå ut till fler vilket blir allt viktigare som motkraft till den växande urbaniseringen. Det är viktigt att så många platser som möjligt har tillgång till bra internet. Men det finns också en baksida med ett samhälle där allt fler funktioner och mer samhällsservice digitaliseras. I beräknar man att ca 1 miljon människor inte har tillgång till internet, ungefär var tionde svensk alltså som inte betalar räkningar på datorn, förnyar recept, bokar resor eller läser nyheterna i mobilen. Många av dessa är äldre. Det är nästan så att det förutsätts att vi alla är uppkopplade . Vi själva gör det, företag och myndigheter likaså. I så gott som varje tv-program får vi veta att om man vill veta mer ska man gå in på en webbsida. Det finns därför en uppenbar risk att särskilt äldre människor hamnar utanför i flera avseenden. Förvisso finns det människor som inte vill bli en del av det digitala samhället. Men det finns desto fler som inte har haft möjlighet att ens bli en del. I hur många kommuner i erbjuds till exempel äldre att lära sig fördelarna med internet och läsplattor? På hur många boenden för äldre finns tillgång till dator eller läsplatta, eller för den delen ett trådlöst närverk? Likaväl som att staten ger finansiella bidrag till delar av landet för att bygga ut bredband bör staten kunna erbjuda stimulansbidrag till de kommuner, läroanstalter eller organisationer som vill arbeta med att få fler medborgare att ta del av det digitala samhället. Om målet är att ska vara bäst i världen vad gäller digitaliseringens möjligheter så kan man inte bara fokusera på tillgång till bredband i hela landet. Tillgång till möjligheter att lära sig använda internet, läsplatta, smart mobil och dator bör vara minst lika viktigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att möta den äldre befolkningens behov av att hänga med i det digitala livet?
fr · H311229 · 2015-11-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:229 En rättssäker folkbokföring av (M) till Finansminister (S) flyttar vi runt mer – både inrikes och till viss del även utrikes – än för några decennier sedan. Unga människor har ofta bott på ett par olika adresser. En del flyttar utomlands ett tag och återvänder sedan, och i storstäderna finns en omfattande andrahandsuthyrning. Mot denna bakgrund är det viktigt att folkbokföringsreglerna och tillämpningen av dem fungerar väl, men tyvärr är det inte alltid så . Dagens regelverk underlättar för personer att folkbokföra sig på en ny adress för att till exempel slippa undan rättvisan, vilket de lyckas alltför ofta med då någon form av bekräftelse inte alltid kommer fram till den som egentligen bor där. Det är alltså möjligt att kriminella personer står skrivna hemma hos människor som är helt ovetande om detta. När en familj flyttar till en ny adress kan det förekomma att andra personer redan är skrivna på den nya adressen. Problemet är att den nye ägaren eller hyresgästen sällan informeras om detta. påbörjar visserligen i en hel del fall en boutredning för att slå fast var tidigare hyresgäst nu bor, men sådana utredningar är ofta tidskrävande. Tack vare att man numera måste ange lägenhetsnummer så har förvisso folkbokföringen blivit bättre och mer rättssäker. Men likväl kan väldigt många stå skrivna på en och samma lägenhet. Problemen som kan uppstå vid folkbokföring och adressändring är inte bara ett besvär för de människor som verkligen bor där de är folkbokförda, utan dagens regler medför även ett hinder för myndigheterna i deras arbete. Dagens situation kan till och med leda till att polisen stormar en bostad i jakt på en kriminell och i stället skrämmer upp en barnfamilj. Dessa exempel visar med all önskvärd tydlighet att det är angeläget med en översyn av reglerna för folkbokföring och adressändring så att misstag undviks och falska adressändringar uppdagas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för en mer rättssäker folkbokföring och adressändring?