ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311263 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:263 Trängselskatt av (SD) till Finansminister (S) I samband med riksdagsvalet genomfördes en folkomröstning om trängselskatten i . På valsedeln stod följande: ”har tillsammans med Staten, , Region och ett avtal om Västsvenska paketet. Trängselskatten som infördes i ingår i avtalet och har tre syften: minska trängseln, förbättra miljön och delfinansiera Västsvenska paketet. Paketet innehåller bland annat en ny Götaälvbro, en pendeltågtunnel, en ny älvförbindelse och investeringar i kollektivtrafik. Kommunfullmäktige har efter ett folkinitiativ beslutat att hålla en rådgivande folkomröstning.” En majoritet av göteborgarna röstade för att avskaffa trängselskatten. Trängselskattebågarnas placering upplevdes som orättvis, och de boende i protesterade högljutt. Styrgruppen för Västsvenska paketet fick i uppdrag att hitta en lösning. Ett undantag för boende och företagare i på . Det är vad styrgruppen för Västsvenska paketet förordar för att Backaborna ska kunna färdas inom sin stadsdel utan att betala trängselskatt. Om parterna i Västsvenska paketet ställer sig bakom styrgruppens ställningstagande görs en hemställan till regeringen . Regeringen kommer att ta ställning till om det är motiverat och lagtekniskt möjligt med en ändring. Om svaret blir ja utmynnar det i ett förslag till . Det är som fattar det slutliga beslutet, eftersom det blir fråga om en lagändring. var finansministern uppe i en interpellationsdebatt där ministern lovade att inte dra det i långbänk, och en ny bättre utredning angående Backaundantaget var enligt ministern under utredning. Min fråga till finansministern är: De boende i väntar fortfarande på det undantag som ej skulle dras i långbänk och vill veta när ministern ämnar få undantaget i kraft. Vad är ministerns besked?
fr · H311264 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:264 Fossilfritt av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Regeringen har genom statsminister och statsrådet lanserat initiativet Fossilfritt . Syftet är att snabba på omställningen från fossila bränslen i och säkerställa att blir ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Lägg därtill att även energisystemet ska bygga på förnybar energi. Något som är väsentligt för alla större projekt och initiativ är att de är specifika, mätbara, accepterade, realistiska och tidssatta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilket årtal har regeringen satt som slutmål för initiativet Fossilfritt , det vill säga det år regeringen beräknar att är helt fritt från fossila bränslen?
fr · H311265 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:265 Fossilfritt av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Regeringen har genom statsminister och statsrådet lanserat initiativet Fossilfritt . Syftet är att snabba på omställningen från fossila bränslen i och säkerställa att blir ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Lägg därtill att även energisystemet ska bygga på förnybar energi. En stor del av den fossila förbrukningen sker inom transportsektorn. har ett mål om en helt fossilfri fordonsflotta 2030. Ett hinder för detta skulle vara om beslutade att inte låta behålla koldioxidskatt på bensin och diesel. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Står ministern och regeringen bakom målet att ska ha en fossilfri fordonsflotta 2030?
fr · H311266 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:266 Åtgärder för att minska rattfylleriet av (S) till Statsrådet (S) polisanmäldes drygt 26 000 rattfylleribrott, varav nästan 13 000 var drograttfylla. De som kör utsätter inte bara sig själva utan också alla andra som vistas i trafiken för fara. Detta är ett problem som har funnits länge och det tycks inte ha minskat . Runt 30 000 personer kör påverkade av alkohol eller droger , men få blir lagförda. Enligt är av dödsfallen i trafiken orsakade av rattfylleri. Det är inte rimligt att alla trafikanter utsätts för fara bara för att några väljer att bryta mot lagen och säkerheten. Att vistas i trafiken är nödvändigt för alla. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska rattfylleriet på våra vägar?
fr · H311267 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:267 Den nationella livsmedelsstrategin av (SD) till Statsrådet (S) Landsbygdsministern har nämnt att det kommer att ske en bred politisk dialog under arbetet med att ta fram den nationella livsmedelsstrategin. Statsrådet har dessutom tydligt deklarerat att arbetet med livsmedelsstrategin är långsiktigt och att det därför är viktigt med en bred överenskommelse i . Det har hållits flera informationsmöten med riksdagsrepresentanter från de andra partierna i sjuklövern, men har inte varit inbjudna. Eftersom landsbygdsministern själv har sagt att det är viktigt med en bred politisk uppgörelse som håller över flera val, tycks det en aning märkligt när man då väljer att utesluta tredje största parti (och allt talar för att vi håller på att stärka vårt stöd, sett till opinionsundersökningarna) från processen med livsmedelsstrategin. Frågan som inställer sig är huruvida livsmedelsstrategin tjänar på ett dylikt förfarande, när det gäller dess politiska långsiktighet och framtida politiska relevans sett över kommande mandatperioder och regeringsbildningar. Min fråga till statsrådet är följande: Vilka avväganden ligger till grund för beslutet att inte bjuda in att medverka i processen kring arbetet med den nationella livsmedelsstrategin?
fr · H311268 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:268 Utrikesministerns frånvaro vid session av (M) till Utrikesminister (S) genomfördes som vanligt årliga session. 2015 var det den 67:e sessionen, och var värdnation. På plats fanns bland annat statsministrar, utrikesministrar och samarbetsministrar från de fem nordiska länderna och de tre självstyrande områdena. Det internationella perspektivet var påtagligt. Det handlade bland annat om omfattande samtal kring flyktingströmmar och de olika ländernas sätt att hantera gemensamma utmaningar. Till det kom också ett särskilt fokus på , , läget i och Isils framfart i . Utrikesminister var den enda utrikesminister som inte var på plats då hennes kollegor genomförde flera möten och deltog i debatterna. Hon var kvar i . Samarbetsminister fick ersätta henne vid olika möten, träffar och programpunkter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister om hon inte värdesätter utbytet på nordisk nivå, då hon som enda utrikesminister valde att avstå från de samtal, möten och träffar som årliga session utgör.
fr · H311269 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:269 Insyn och uppföljning av omorganisation av (FP) till Statsrådet (S) Efter förslag från regeringen beslutade att polisen skulle omorganiseras till en nationell polismyndighet från . Denna process pågår fortfarande, och på vissa ställen finns ännu tillförordnande chefer i stället för permanenta. Det pågår även en resursöversyn och en diskussion kring måluppfyllelsen av löftet att av polisverksamheten ska äga rum i yttre tjänst. I och med att både och den särskilda kommittén för omorganisationen har avslutat sina uppdrag saknas parlamentarisk insyn i hur arbetet fortskrider. Mot bakgrund av detta vill jag fråga regeringen och statsrådet: Avser statsrådet att inrätta en ny parlamentariskt sammansatt grupp eller någon annan konstellation för att fortsatt följa och ha insyn i polisens omorganisering?
fr · H311270 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:270 Reformering och konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) tillsatte alliansregeringen en bred översyn av Arbetsförmedlingen – den första större översynen . Dessvärre har inte mycket skett , och den nuvarande regeringen verkar ha slängt det viktiga arbetet i papperskorgen. Vi menar att utan en rejäl översyn av arbetsmetoder och organisering är det inte bara slöseri med skattepengar att bara tillföra mer pengar utan också ett slöseri med människor som inget hellre vill än att få hjälp med att få ett jobb. I en granskning från visade det sig att huvuddelen av Arbetsförmedlingens insatser sker först när en ungdom varit arbetslös samt att Arbetsförmedlingens stöd inte leder till att ungdomarna kan vara tillräckligt aktiva med att söka arbete eller delta i planerade aktiviteter. av arbetsförmedlarna anser att de inte har tillräcklig tid för arbetsgivarkontakter. rekommenderar därför regeringen att Arbetsförmedlingen ska prioritera resurser och organisera det lokala arbetet för att underlätta arbetsförmedlarnas möjlighet att göra en tidig bedömning och förstärka möjligheten till matchning mot arbetsgivare. Detta är en av många vederhäftiga analyser av Arbetsförmedlingens tillkortakommande med att hantera den viktiga uppgiften att leda ungdomar in på arbetsmarknaden. konstaterar också att det råder stora skillnader mellan Arbetsförmedlingens olika kontor runt om i landet. Den genomsnittlige förmedlaren förmedlar två jobb . Om alla kontor varit lika effektiva som de mest välfungerande hade ytterligare 17 000 jobb förmedlats . Det är väl bekant att många företag väljer bort Arbetsförmedlingen när de ska rekrytera personal. Det är framför allt informella kontakter, spontanansökningar, rekryteringsföretag och bemanningsföretag som vinner terräng som rekryteringsväg på Arbetsförmedlingens bekostnad. En förklaring är att företagens rekryteringsbehov har ändrats sedan Arbetsförmedlingen bildades. Arbetsförmedlingen har traditionellt varit inriktad på att ge service till stora arbetsgivare och offentlig sektor. är arbetsmarknaden mer mångfasetterad, och Arbetsförmedlingen har inte kunnat följa med i denna rörelse. Arbetsförmedlingens verksamhet är inte fullt ut anpassad efter dagens arbetsmarknad, där det inte går att använda en och samma väg för alla arbetslösa. Arbetsförmedlingen bör öppnas upp för konkurrens på lika villkor, där en mångfald av fristående aktörer kan bidra i förmedlingsverksamheten. Kombinationen av valfrihet för den enskilde med resultatinriktade och specialiserade aktörer kan göra den offentligt finansierade arbetsförmedlingen betydligt mer effektiv. Genom att konkurrensutsätta den arbetsförmedlande delen av Arbetsförmedlingens verksamhet ökar också möjligheten för varje arbetssökande att själv kunna välja förmedlare när verksamheten blir mer specialiserad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser regeringen att återkomma med besked om hur man avser att hantera den utredning som Alliansen initierade och om hur man avser utveckla eller avveckla Arbetsförmedlingen framgent?
fr · H311271 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:271 Järnvägsnätsbeskrivning 2017 av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) Järnvägsunderhållet har varit eftersatt , vilket gör att anläggningen är sliten. avser nu att sänka hastigheten järnväg på stambanorna på grund av dåliga räler och spår. Detta leder till sänkt medelhastighet och stora samhällskostnader. (Järnvägsnätbeskrivning 2017. Källa: Tidningen , nr 10, s. Varför tillåter statsrådet att sänka standarden i järnvägssystemet när ekonomiska medel för att järnvägen ska fungera finns?
fr · H311272 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:272 Regeringens arbete med järnvägssäkerhet av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) I min motion 2014/15:241 framför jag att det säkerhetstänkande som finns inom flygbranschen bör implementeras även inom den svenska järnvägsbranschen. Jag anser att det bör vara en självklarhet att en lokförare ska kunna låsa om sig och att dörren till lokförarens hytt inte ska kunna gå att forcera så enkelt som . gav en tydlig signal till regeringen i sitt svar på min motion: ”Enligt utskottets mening skulle det därför kunna finnas skäl för en översyn av nu gällande krav på området och behovet av nya eller ändrade sådana. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt driver frågan om ökad säkerhet på järnväg och att adekvata åtgärder vidtas i detta syfte.” Min fråga till statsrådet är: Har regeringen påbörjat arbetet med ökad säkerhet på järnväg, vilka adekvata åtgärder har i så fall genomförts, och har arbetet påbörjats med att säkerställa att obehöriga inte kan ta sig in i lokförarens hytt under färd?
fr · H311273 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:273 Riskerna med färre bilbesiktningar av (MP) till Statsrådet (S) Den svenska implementeringen av EU:s besiktningsdirektiv är för tillfället under diskussion. Transportstyrelsen har tidigare indikerat att en av de åtgärder de kan komma att föreslå är en utglesning av besiktningsintervallen, bland annat genom att bilar äldre än ska besiktigas i stället för . Detta sker trots att forskare i resten av snarare föreslår att EU:s minimikrav höjs till en nivå som ligger närmare den vi har i . En av dessa, doktor , menar att årlig besiktning av äldre fordon i hela EU skulle spara mellan 630 och 1 140 människoliv . Det skulle också innebära mellan 27 000 och 50 000 färre trafikolyckor på europeiska vägar samt minskade miljökostnader på . Vi vet också att reparationer och underhåll för personbilar, särskilt äldre, oftast genomförs inför den årliga besiktningen. Forskaren visade i en redogörelse att för bilar är andelen fordon med defekter (i förhållande till det totala antalet testade bilar) före kontrollbesiktning. Vid kontrollbesiktning är andelen fordon med defekter . Om äldre bilar besiktigas i stället tar det innan sådana fel upptäcks och åtgärdas, vilket innebär negativ miljöpåverkan och ökad risk för trafikolyckor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om det är statsrådets mening att de besiktningsintervall som råder ska glesas ut, trots ökade risker för trafikolyckor och miljöpåverkan.
fr · H311274 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:274 Effektivare polis av (M) till Statsrådet (S) har de tidigare 21 regionala polismyndigheterna och blivit en myndighet – en välkommen reform som genomfördes av alliansregeringen. Det är vår förhoppning att detta kan bidra till att skapa en effektivare polis och en tydligare styrning centralt. Det har funnits brister i kommunikationen och samarbetet över länsgränserna, vilket förhoppningsvis åtgärdas med en ny organisation. har dessutom lämnat ett förslag om att det ska utbildas och anställas 1 000 nya poliser . Satsningen ska framför allt riktas till de områden där brottsligheten är särskilt allvarlig och otryggheten är som störst. Men satsningen innebär även att det frigörs mer resurser till att klara upp fler brott och ger möjlighet till en effektivare organisation. När samhället utvecklas måste viktiga samhällsfunktioner följa med. Därför är reformen med en polismyndighet ett välkommet steg i rätt riktning. Att stävja brott är av högsta prioritet, och att polisen arbetar med att utveckla sina arbetsmetoder för att hänga med i utvecklingen är högst angeläget. Trots mer resurser till rättsväsendet och drygt 3 000 nya poliser ligger andelen personuppklarade brott på ungefär samma nivåer . Nästan var fjärde person i har utsatts för brott, och brottsutsatta personer uppger lägre förtroende för rättsväsendet och dess förmåga att utföra sina arbetsuppgifter. Exempelvis visar en utredning från (dnr 2012:978) att uppklaringsprocenten för bostadsinbrott i där en gärningsman kan bindas till brottet (personuppklarade brott) legat . I våra nordiska grannländer är uppklaringsprocenten högre, även om bostadsinbrott definieras något olika länderna emellan. Dessvärre upplever många människor som utsätts för till exempel inbrott att brotten inte upp utan läggs ned, exempelvis på grund av att spaningsuppslag saknas, eller i fall med dieselstölder att polisen inte ens kommer ut och undersöker vad som skett. Det är oacceptabelt att otrygghet och brottslighet är ett så pass stort samhällsproblem i ett av världens mest utvecklade länder, där vi dessutom betalar hög skatt. Men man ska komma ihåg att brotten blir mer komplicerade, svårare och mer tidskrävande att utreda. Det handlar alltså också om effektivitet, nya arbetssätt, ökad kunskap och ny teknik, och inte bara om mer resurser. Oavsett hur man organiserar sig är det viktigt med lokalkännedom. Vi behöver poliser som kan sitt område och jobbar mer lokalt för att klara upp vardagsbrotten. Även arbetssättet inom polisen bör förändras; det duger inte att i första hand försöka lösa de enkla brotten för att nå månadens mål om antal uppklarade brott. Polisen måste bli effektivare och klara upp fler brott – både de enklare och de svårare. Dessutom bör arbetet gå mot att inte bara pinnar ska räknas, utan också förebyggande brottsbekämpning bör prioriteras när budgeten fördelas till polisen. Mängdbrotten behöver upp, och en översyn av straffskalorna för desamma vore önskvärd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vi ska få en effektivare polis som har en avsevärt högre uppklaringsprocent?
fr · H311275 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:275 Havsfiskelaboratoriets lokalkontor i av (S) till Statsrådet (S) Havsfiskelaboratoriets lokalkontor i finns, efter ett regeringsbeslut , för att driva provtagning och miljöverksamhet i . Den verksamhet som SLU driver i har en starkt regional karaktär, och samverkan med intressenter såsom fiskare, förstandhandsmottagare och allmänhet har varit ett kännemärke för laboratoriets verksamhet under mer än två decennier. , som är den största landningshamnen för torsk, är en knutpunkt till i många avseenden. SLU har planer på att flytta verksamheten från till . En flytt kommer med största sannolikhet att påverka det statliga uppdraget som laboratoriet genomför negativt. Provtagningen av torsk är reglerad enligt EU:s datainsamlingsförordning (DCF). En förflyttning av verksamheten från ostkusten kan komma att medföra stora konsekvenser för möjligheterna att genomföra det nationella uppdraget i på ett korrekt sätt. En sådan försämring kan således leda till att ej uppfyller förordningen och därmed får kritik från EU. Framtida provtagning kommer att innebära att personalen ska resa från till hamnar i och . En historisk tillbakablick visar att provtagning tidigare inte har fungerat på distans. Grunden i förslaget pekar mot en struktur som inte kan leda och fördela provtagningsarbetet på distans. Detta borde dock kunna åtgärdas med enkla medel och god vilja i stället för att man lägger ned ett välfungerade laboratorium, med en avsevärd risk att nationella uppdrag blir lidande. Min fråga till statsrådet blir därmed om han och regeringen har blivit informerad om planerna på att flytta verksamheten från till .
fr · H311276 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:276 Vinstuttagen från de statligt ägda bolagen och av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det statligt ägda bolaget , som förvaltar universitet och högskolor, har fått ett nytt och bredare uppdrag om att även kunna bygga och förvalta studentbostäder. med det bredare uppdraget sker det en utdelning på som bolagsstämman fastslagit , för att därefter på en extra bolagsstämma besluta om en efterutdelning på . Dessutom har det statligt ägda bolaget på liknande sätt först på bolagsstämma delat ut 229 miljoner för att hålla extra stämma där det delas ut 1,7 miljarder i vinstutdelning från ett bolag som ansvarar för vitala delar av rikets infrastrukturs funktionssätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister om hur han ser på vinstuttagen från de statligt ägda bolagen och i nuvarande läge.
fr · H311277 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:277 Myndigheters försäljning av personuppgifter av (V) till Statsrådet (S) uppdagades det att flera statliga myndigheter säljer personuppgifter till exempelvis kreditupplysningsföretag. Försäljningen ger myndigheterna intäkter på . Att svenska myndigheter är skyldiga att lämna ut information och uppgifter enligt offentlighetsprincipen är en i svensk demokrati. Men att det sker en systematisk försäljning till företag är något helt annat. Att myndigheters makt över medborgarna används till kommersiella syften utan den enskildes vetskap är problematiskt, även om det är lagligt. Det är också märkligt att myndigheter till viss del finansierar sin ordinarie verksamhet genom att sälja uppgifter som de samlar in i sin myndighetsutövning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Tänker statsrådet ta några initiativ för att förhindra att myndigheter på ett systematiskt sätt säljer personuppgifter?
fr · H311278 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:278 Fossilfritt av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Regeringen har genom statsminister och statsrådet lanserat initiativet Fossilfritt . Syftet är att snabba på omställningen från fossila bränslen i och säkerställa att blir ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Lägg därtill att även energisystemet ska bygga på förnybar energi. I officiella dokument som rör initiativet står följande: ”Målet är att inför klimatmötet i visa ett starkt engagemang och ledarskap från svenska företag, kommuner och organisationer som vill göra det fossilfria samhället möjligt. Så är vi med och så visar vi vägen till en hållbar framtid.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avslutas initiativet Fossilfritt i samband med att COP 21 avslutas?
fr · H311279 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:279 Återinrättande av beredskapspolisen av (FP) till Statsrådet (S) Den exceptionella flyktingkatastrof som råder har aktualiserat frågan om säkerhetsläget i . Rikspolischefen begär mer resurser av regeringen, och det råder osäkerhet om polisen klarar av sitt uppdrag i den rådande samhällsutvecklingen. Inte minst ger de återkommande brandattackerna mot asylboenden upphov till oro – det är bara en tidsfråga innan någon kommer att skadas allvarligt. har öppnat upp för att återinföra beredskapspolisen, som lades ned 2012. Nedläggningsbeslutet motiverades med att kostnaderna var alldeles för höga för en verksamhet som sällan användes. Säkerhetsläget har emellertid förändrats, och finns behov av att relativt snabbt kunna förstärka polisens grundförmåga, inte minst när det gäller det viktiga uppdraget att synas mer i yttre tjänst. Regeringen borde därför överväga att återinrätta och inkalla beredskapspolisen. Med anledning av säkerhetsläget och polisens arbetssituation vill jag fråga statsrådet (S):
fr · H311281 · 2015-11-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:281 Civilsamhällets förmåga att hantera väntetiderna i asylhanteringen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Flyktingströmmarna till är just nu historiskt stora. Kriget i gör att människor flyr för sina liv. Tvångsrekryteringen till arméer i olika länder trycker också ut stora flyktingströmmar till EU och till . Vi ser i nyhetsrapporteringen vad detta innebär för dem som flyr. Dessutom ställs det svenska samhället inför stora utmaningar, och både myndigheter och civilsamhälle blir belastade med många arbetsuppgifter. Hur många asylsökande som kommer hit kan till viss del styras politiskt men inte fullt ut. Det som däremot kan styras och som påverkar hur vi tar hand om flyktingar är hanteringen av asylärenden. Så länge ett asylärende inte är avgjort finns den asylsökande kvar på ett boende någonstans i landet och upptar därmed en av de platser som finns för asylsökande, med allt vad det innebär. har väntetiderna för att få sitt ärende avgjort ökat till , vilket är . Att finnas i och vänta på besked och sedan ändå tvingas lämna landet är besvärligt och tragiskt för individen som tvingas till väntan, men det är också besvärligt för civilsamhället i övrigt. När nu flyktingströmmarna är så stora blir väntetiderna för att få sitt ärende avgjort avgörande för hur stort uppdraget blir för vårt samhälle. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern vilka åtgärder hon är villig att vidta för att stärka civilsamhällets möjligheter att klara av att hantera dagens långa väntetider för asylsökande.