ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H31213 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr N2015/06611/FF Dnr N2015/06612/FF Svar på fråga 2015/16:13 och 2015/16:14 av (M) Näringslivspaket för har frågat mig vilka åtgärder som är möjliga inom näringslivspaket för , om medlen på något sätt är öronmärkta för en särskild industri eller de nuvarande anställda som riskerar att förlora jobbet, samt när åtgärderna börjar respektive slutar. Regeringen vill stärka förutsättningarna till ett livskraftigt näringsliv på och gav därför en särskild kontaktperson i uppdrag att ta fram ett regionalt förankrat näringslivspaket. Den särskilda kontaktpersonen har i uppdrag att för regeringens räkning ta fram förslag till åtgärder för att stärka företag och företagande i . Förslagen ska tas fram i bred samverkan med Region och övriga aktörer i regionen. Uppdraget omfattar konkreta insatser för fler jobb och hållbar näringslivsutveckling i där kalkindustrin är en viktig del. Kontaktpersonen kommer löpande att redovisa sitt arbete till . Men då han precis har inlett sitt arbete kan jag inte redogöra för vilka åtgärder som kommer att föreslås.
frs · H31214 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr N2015/06611/FF Dnr N2015/06612/FF Svar på fråga 2015/16:13 och 2015/16:14 av (M) Näringslivspaket för har frågat mig vilka åtgärder som är möjliga inom näringslivspaket för , om medlen på något sätt är öronmärkta för en särskild industri eller de nuvarande anställda som riskerar att förlora jobbet, samt när åtgärderna börjar respektive slutar. Regeringen vill stärka förutsättningarna till ett livskraftigt näringsliv på och gav därför en särskild kontaktperson i uppdrag att ta fram ett regionalt förankrat näringslivspaket. Den särskilda kontaktpersonen har i uppdrag att för regeringens räkning ta fram förslag till åtgärder för att stärka företag och företagande i . Förslagen ska tas fram i bred samverkan med Region och övriga aktörer i regionen. Uppdraget omfattar konkreta insatser för fler jobb och hållbar näringslivsutveckling i där kalkindustrin är en viktig del. Kontaktpersonen kommer löpande att redovisa sitt arbete till . Men då han precis har inlett sitt arbete kan jag inte redogöra för vilka åtgärder som kommer att föreslås.
frs · H31215 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr Fi2015/04481/S3 Svar på fråga 2015/16:15 av (M) Ökat skattekrångel med nya regler för och har frågat mig hur mycket extra kostnader de föreslagna reglerna för RUT- och ROT-avdragen kommer att medföra för respektive berörda företag. I budgetpropositionen framgår att de föreslagna förändringarna av RUT- och ROT-avdragen innebär att måste anpassa system, blanketter, formulär och upplysningsmaterial. Förändringarna kommer att ingå i den anpassning som gör med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Engångskostnaderna har uppskattats till ca och de årliga löpande kostnaderna till ca . Dessa utgifter kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Vidare bedöms inte företagens administrativa kostnader öka med anledning av de förslagna förändringarna i utformningen av ROT- och RUT-avdragen. För arbetsgivare som tillhandahåller RUT- eller ROTarbete som förmån till anställda innebär förslaget om ändrad metod för beräkning av skatteavdrag en marginell ökning av den administrativa bördan. Detta ska dock vägas mot att det minskar de skattskyldigas behov av att begära skattejämkning.
frs · H31216 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr Fi2015/04482/E3 Svar på fråga 2015/16:16 av (M) Hur många människor som får sänkt disponibelinkomst 2016 har frågat mig hur många människor som får en sänkt disponibel inkomst 2016 som en effekt av förslagen i regeringens budgetproposition. Målet med regeringens politik är att alla ska få del av den tillväxt och välfärd som skapas. Offentligt finansierade välfärdstjänster, t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg, är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har stor betydelse för alla människor. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen flera satsningar på bl.a. skola och utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorgen. Effekterna av dessa satsningar beaktas emellertid inte i budgetpropositionens fördelningsanalys då de inte har en direkt effekt på hushållens disponibla inkomster. Satsningarna bidrar emellertid till att förbättra levnadsvillkoren och utjämna livschanserna mellan individer. I budgetpropositionens fördelningsanalys redovisas den genomsnittliga förändringen av ekonomisk standard i respektive inkomstgrupp till följd av den förda politiken. Att genomsnittet för en inkomstgrupp uppvisar ett negativt utfall betyder emellertid inte att alla i inkomstgruppen får en lägre disponibel inkomst. I varje inkomstgrupp finns det personer som får en högre disponibel inkomst, personer som får en lägre disponibel inkomst och personer som inte påverkas alls av regeringens politik. Att utifrån den fördelningstabell som redovisas i budgetpropositionen dra slutsatser om hur många personer som får högre eller lägre disponibel inkomst av regeringens politik är således inte möjligt. Exempelvis innebär de något mindre avdragsmöjligheterna för att endast de individer som nyttjar dessa avdrag påverkas. Används inte avdragsmöjligheterna påverkas man givetvis inte alls av dessa förändringar. Hur många som får en högre respektive lägre ekonomisk standard till följd av de reformer som föreslås i budgetpropositionen påverkas av den använda metoden. Redovisat efter förändring i ekonomisk standard, vilket är det mått som används i denna och tidigare budgetpropositioner och är den internationella praxisen för redovisning av fördelningseffekter, får en högre disponibel inkomst, en lägre disponibel inkomst och påverkas inte av politiken i BP16. I den analysen ingår alla individer i befolkningen, barn och vuxna. En förändring i inkomsten för en person påverkar den ekonomiska standarden för alla i hushållet. Ett alternativt redovisningssätt är förändringen av individuell disponibel inkomst. Denna redovisning görs normalt sett enbart för personer i befolkningen . Barn har i normalfallet inte någon egen inkomst utan deras ekonomiska situation bestäms av föräldrarnas ekonomi. Därför ingår inte barnen i denna analys. Redovisat efter denna princip får en högre och en lägre individuell disponibel inkomst och påverkas inte av politiken i BP16.
frs · H31217 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr Fi2015/04484/SE Svar på fråga 2015/16:17 av (M) Regeringens förslag att göra det mindre lönsamt för äldre att arbeta har frågat mig hur många färre jobb och hur mycket minskad sysselsättning jag räknar med att regeringens höjda skatter på äldre arbetstagare kommer att leda till. Precis som jag svarade på samma fråga är det missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas tillvara så länge de vill och kan arbeta. Mitt svar innehöll även en hänvisning till utvärderingar som visar att sänkningar av socialavgifter generellt sett är ineffektiva som jobb-skapande åtgärder samt till ny statistik som visar att viljan och den fysiska hälsan tillsammans är viktigare för om man väljer att pensionera sig än arbetsgivarens efterfrågan. För att både äldre och yngre ska kunna arbeta i större utsträckning krävs att de har förutsättningar för att göra det. Propositionen Vårändrings-budget och budgetpropositionen innehåller satsningar som syftar till att öka dessa förutsättningar. Satsningar på bl.a. , och arbetslivsforskning syftar till att förbättra arbetsmiljön och förebygga den arbetsrelaterade ohälsan. Investeringar i välfärden, t.ex. för att öka kvaliteten på vård, skola och omsorg, bidrar till att öka antalet arbetade timmar och att fler jobbar heltid som det leder till att fler inom dessa yrken orkar och vill stanna kvar längre i arbete. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i fritidshem bidrar dessutom till att färre personer, framförallt kvinnor, behöver gå ner i arbetstid för att ta hand om sina anhöriga. Vidare kan satsningar på välfungerande socialförsäkringar, rehabilitering och utbildningsinsatser hjälpa personer tillbaka till ett arbete, vilket i sin tur leder till ökad sysselsättning.
frs · H31218 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr U2015/04572/GV Svar på fråga 2015/16:18 av (M) Resultatuppföljning på anordnar- och utbildningsnivå har frågat mig om hur jag ser på öppet redovisad kvalitetsuppföljning för enskilda anordnare av yrkeshögskoleutbildningar och enskilda yrkeshögskoleutbildningar. utbildningar ska alltid hålla en hög kvalitet. Jag anser att Myndigheten för uppgift att följa upp utbildningarna inom så att kvalitetsnivån kan säkerställas är viktig. Myndigheten utför också regelbundna tematiska kvalitetsgranskningar av utbildningar. Resultaten av dessa redovisas på myndighetens hemsida så att alla kan ta del av dem. har remitterat departementspromemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41). Där föreslås bestämmelser som förtydligar myndighetens uppgifter när det gäller kvalitetsgranskningen av enskilda utbildningar. Det framgår bl.a. att resultaten ska publiceras uppdelat på varje granskad utbildning. Jag delar uppfattning att det är viktigt att de studerande vet vilken kvalitet en enskild utbildning håller. Jag anser också att förslagen i promemorian syftar till att ytterligare öka yrkeshögskoleutbildningarnas kvalitet.
frs · H31219 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr N2015/06613/HL Svar på fråga 2015/16:19 av (C) Neddragningar av landsbygdsprogrammet har frågat mig vad det är för prioriterade satsningar som regeringen avser i budgetpropositionen och som föranleder att regeringen avser att minska anslaget till landsbygdsprogrammet med Det som regeringen föreslår är en minskning av anslaget för nationella medel till landsbygdsprogrammet med 2017 och 2018, som en del i finansieringen av nedsättningen av dieselskatten till jordbruket. Det är i nuvarande läge prioriterat från regeringens sida att bidra till en sänkning av kostnadsläget för det svenska jordbruket. Syftet med satsningen är att stärka ekonomin för jordbruksföretagen, vilket överensstämmer med landsbygdsprogrammets målsättning att stärka jordbrukets konkurrenskraft.
frs · H31220 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr M2015/03301/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:20 av (M) Beredningen av nya Natura 2000-områden på norra har frågat mig om det är svenska eller euro-peiska mål som ligger till grund för beslutet att skapa 15 nya Natura 2000-områden på , och har regeringen under beredningen av ärendet tagit särskild hänsyn till krav på respekt för äganderätten. Den svenska naturen behöver skyddas, skötas och nyttjas på ett hållbart sätt så att den biologiska mångfalden stärks och naturens ekosystem fortsätter att producera ekosystemtjänster såsom rent vatten, livsmedel och ren luft. Inom EU finns våra gemensamma åtaganden att skydda värdefull natur formulerade i två direktiv: art- och habitatdirektivet samt fågeldirektivet. Bägge dessa direktiv är fullständigt genomförda i vårt nationella svenska regelverk. I finns omkring 4 000 Natura 2000-områden på en sammanlagd yta av mer än sex miljoner hektar. Majoriteten av dessa områden är även skyddade som nationalparker eller naturreservat. Urvalet av svenska Natura 2000-områden är en viktig grund för bevarandet av ett representativt urval av naturmiljöer i landet. På finns flera värdefulla naturområden med mycket höga naturvärden. Flera av dessa naturområden ingår därför i nätverket 2000. Regeringens beslut om nya områden och justeringar av befintliga Natura 2000-områden på är ett viktigt led i arbetet med att skapa ett långsiktigt skydd för vår värdefulla natur. Beslutet baserades på underlag som i alla avseenden motsvarar de krav som ställs i EU:s naturvårdsdirektiv. Regeringens beslut medför att vi uppfyller våra EU-rättsliga åtaganden som möjligheterna att nå våra nationella miljökvalitetsmål förbättras. I fråga om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna så vill jag framhålla att den gäller som lag i . Det är förstås en självklarhet att regeringens beslut är förenligt med vårt regelverk.
frs · H31221 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr U2015/04576/GV Svar på fråga 2015/16:21 av (FP) Neddragning på vuxenutbildning har frågat mig om jag och regeringen kommer att villkora statsbidragen för vuxenutbildning så att en medfinansiering kommer att krävas för att ta del av resurserna. Jag delar uppfattning att vuxenutbildning ska vara tillgängligt för alla. Det är dessutom viktigt att det gäller genom hela livet. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen (2015/16:1) ökade satsningar på ett stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser inom flera olika utbildningsformer. Det finns vidare en rätt att delta i vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå för personer som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i . En rätt att delta även i komvux på gymnasial nivå finns för personer som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan men inte uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier. Rätten avser komvux på gymnasial nivå och syftar till att individen ska uppnå en sådan behörighet. Kommunen ansvarar i båda fallen för att individerna också får delta i utbildningen. Kommunerna ska dessutom sträva efter att därutöver erbjuda komvux på gymnasial nivå som svarar mot efterfrågan och behov. För att ytterligare stärka individernas rätt till utbildning i komvux och skärpa kommunernas ansvar att tillhandahålla sådan utbildning aviserar regeringen i budgetpropositionen en utvidgad rätt till utbildning inom komvux på gymnasial nivå som leder till grundläggande behörighet till högskolestudier och motsvarande behörighet till samt till särskild behörighet till högskolestudier. Denna utvidgade rättighet ska garantera tillgången till komvux. Regeringen avser att återkomma med förslag om detta. Rättigheten bör införas . Utöver den utvidgade rätten till komvux föreslår regeringen i budgetpropositionen också att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom både komvux och den statligt finansierade yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux). Mot bakgrund av dessa satsningar, som gör det möjligt för fler vuxna att ta del av utbildning som skapar vägar in i arbets- och samhällslivet, ser jag inget behov av att ställa särskilda krav om medfinansiering från kommunerna. Regeringen kommer dock följa utvecklingen av den kommunala vuxenutbildningen för att framöver, om så behövs, kunna vidta ytterligare åtgärder.
frs · H31222 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr U2015/04577/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:22 av Per Åsling (C) Regionaliserad läkarutbildning i norra Per Åsling har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att förhindra en nedläggning, vilken enligt frågeställaren skulle få förödande konsekvenser för läkartillgången i de fyra nordliga landstingen. Per Åsling syftar på den regionaliserade läkarutbildningen. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Tillgången till välutbildad personal, däribland läkare, är väsentlig för att uppnå detta mål. Regeringen för en kontinuerlig dialog med universitet och högskolor om hur vi säkerställer kompetensförsörjningen i hela landet, vilket självfallet inkluderar även de nordliga länen. Den regionaliserade läkarutbildningen är ett av många goda exempel som visar hur högre utbildning kan tillhandahållas i hela och regeringen ser positivt på samarbetet mellan och landstingen i den norra sjukvårdsregionen. På vilka platser högskoleutbildning och forskning ska erbjudas är dock en fråga för varje universitet och högskola att besluta om. Det är inte något som jag och regeringen ska bestämma. Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten en utbyggnad av högskoleutbildning i hela landet. Denna utbyggnad föreslås i budgetpropositionen fortsätta i enlighet med vad som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen. omfattas av denna satsning. Via tidigare riksdagsbeslut har också antalet nybörjarplatser på universitets läkarutbildning successivt ökat . Totalt utbyggt innebär detta ytterligare ca 300 helårsstudenter på läkarutbildning.
frs · H31224 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr M2015/03305/Ee Svar på fråga 2015/16:24 av (M) Elområden samt förseningen av Sydvästlänken har frågat mig om jag är beredd att vidta någon av de åtgärderna som han föreslår för att minska risken för pris-skillnader mellan elområdena och för att inte konsumenterna ska drabbas ytterligare av det än en gång försenade bygget av Sydvästlänken. Precis som den tidigare energiministern och den tidigare regeringen så anser jag att Sydvästlänken först bör sättas i drift, även om den är för-senad, och effekterna av denna analyseras innan eventuella marknads-ingrepp kan vara aktuella. Det bör också nämnas att förslaget som näm-ner om eventuell minimikapacitet var ett förslag till övergångslösning innan Sydvästlänken kommit på plats. Den långsiktigt bästa åtgärden för att eliminera eventuella prisskillnader mellan elområden är att förstärka överföringskapaciteten. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta drifttagandet av Sydvästlänken, som är nära förestående. Jag kan därtill konstatera att vi har generellt låga elpriser i och att prisskillnaderna mellan elområdena regelmässigt varit små. Mot denna bakgrund avser jag att inte vidta några ytter-ligare åtgärder. Jag kommer dock noggrant följa utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt.
frs · H31225 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr N2015/06651/JM Svar på fråga 2015/16:25 av (M) De svenska mjölkböndernas situation har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit för att underlätta situationen för de svenska mjölkbönderna, vilka åtgärder som regeringen ser framför sig är aktuella att vidta samt även vilka ytterligare åtgärder regeringen ser som möjliga att vidta om de tidigare åtgärderna inte hjälper. Liksom är jag mycket bekymrad över de svenska mjölkböndernas situation. Obalansen på världsmarknaden för mejeriprodukter har lett till med låga priser vilket gör att läget är allvarligt och akut för många mjölkbönder. Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder i syfte att underlätta för företagen. samlade jag mjölkbranschen för att samordna arbetet med att ta fram en handlingsplan för mjölksektorn. Arbetet visade att det finns potential att stärka lönsamheten, både genom ökade intäkter och sänkta kostnader. De åtgärder som branschen förde in i handlingsplanen riktar sig mot såväl myndigheter som branschorganisationer och företag. Handlingsplanen visar på behovet av ett långsiktigt arbete för att stärka konkurrenskraften i branschen. Handlingsplanen ägs av branschen som har tagit över ansvaret för att driva arbetet vidare. I arbetet med handlingsplanen identifierades två åtgärder med potential att avhjälpa den akuta situationen, dels lån med statliga kreditgarantier och dels ett subventionerat rådgivningspaket riktat till utsatta företag. Regeringen har arbetat intensivt med att undersöka möjligheterna att införa statliga kreditgarantier. Staten har även erbjudit att bistå med finansiering av rådgivningen genom pengar från landsbygdsprogrammet. Med hänsyn till den utsatta konkurrenssituationen i jordbruket har regeringen även beslutat att fullt ut kompensera jord- och skogsbruket för de beslutade höjningarna av dieselskatten samt att ytterligare höja nedsättningen av dieselskatten för lantbruket . Det ger minskade kostnader för lantbruket motsvarande . Utöver ovanstående pågår flera åtgärder som underlättar för svenska producenter och stärker svensk livsmedelsexport. Som exempel kan nämnas att medel avsatts till exportfrämjande insatser och att ett lantbruksråd placerats i samt att stödsystemen utformats så att de tar särskild hänsyn till nöt- och mjölkproducenter genom bland annat klövvårdspeng och nötbidrag. Regeringen avser även att förmedla de medel som tilldelats i det krispaket som Europeiska unionens kommission har lagt fram. Avslutningsvis vill jag påminna om att det inte är möjligt att annat än i begränsad omfattning kompensera dagens prisfall på marknaden med stöd eller andra liknande statliga åtgärder. Det är i grunden inte heller önskvärt. Centralt är därför att målmedvetet arbeta med att långsiktigt stärka konkurrenskraften i sektorn. I det arbetet har politiken en viktig roll. Mot denna bakgrund arbetar regeringen intensivt med att ta fram en livsmedelsstrategi. Både handlingsplanen för mjölksektorn och den presenterade konkurrenskraftsutredningen är betydelsefulla underlag i det arbetet.
frs · H31228 · 2015-09-30 00:00:00 — Dnr N2015/06653/DL Svar på fråga 2015/16:28 av (FP) Sjukdomar vid hundavel har frågat mig vad jag kan göra för att uppmärksamma sjukdomar vid hundavel, så som t.ex. andningssvårigheter hos trubbnosade hundraser. föreslår i sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) flera åtgärder som syftar till att komma till rätta med sådan avel som medför lidande för djuren. Utredningen föreslår bland annat att det ska införas ett förbud i djurskyddslagen (1988:534) mot avel med sådan inriktning som kan medföra lidande för avkomman eller moderdjuret, att djurskyddsföreskrifterna ska ses över och göras tydliga så att djurskyddskontrollmyndigheterna ska kunna ingripa mot sådan avel lättare samt att det införs en rapporteringsplikt för veterinärer beträffande ärftliga defekter hos sällskapsdjur. Den nämnda utredningens förslag är under beredning inom och regeringen planerar att lämna en proposition om en ny djurskyddslag till .
frs · H3123 · 2015-09-24 00:00:00 — Dnr Ju2015/06891/ Svar på fråga 2015/16:3 av (FP) Missbruket av ersättningssystemen bland oseriösa företag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att få stopp på missbruket av ersättningssystemen bland oseriösa företag, och i sådana fall vilka. Grunden för en modern välfärdsstat som är ett samhälle som lägger stor vikt vid att välfärden ska komma alla till del. För att välfärdens skattefinansierade eller skattesubventionerade system ska uppfattas som trovärdiga och rättvisa krävs att de bidrag och förmåner som transfereras genom systemen kommer rätt personer eller rätt företag till del. Missbruk och överutnyttjande gör inte bara att systemen riskerar att tappa i legitimitet utan orsakar också betydande ekonomiska förluster för det allmänna. När reformer i välfärdssektorn genomförts har det visat sig att det saknats tillräckliga kontroll- och tillsynsmekanismer för att stävja missbruk av systemen. Det har av allt att döma bidragit till en ökad utsatthet för som välfärdsstat och till att i en allt högre grad organiserad och systematisk kriminalitet kan kopplas till oseriösa företag där företaget används som ett brottsverktyg för att oriktigt tillskansa sig medel från det allmänna. aviserade jag därför en utredning för att komma till rätta med det organiserade och systematiska fusket mot välfärdssystemen, bl.a. assistansersättning och lönegaranti. Behovet av ett ändamålsenligt informationsutbyte, som särskilt lyfter fram, konstaterades . Regeringen har därför tillsatt en utredning om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden. I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga den ekonomiska brottslighet som i organiserade och systematiska former begås mot välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system, t.ex. rut och rot. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som stärker möjligheterna att förebygga och förhindra organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden. Utredaren ska identifiera riskfaktorer i de mest utsatta systemens regelverk, organisation, rutiner och faktiska tillämpning. I uppdraget ingår också att se över de system och rutiner för uppföljning och kontroll som finns hos brottsutsatta myndigheter och bedöma om dessa är ändamålsenliga och väl avvägda. Det ingår även i uppdraget att följa upp och utvärdera informationsutbytet mellan brottsutsatta eller på annat sätt berörda myndigheter och vid behov föreslå förändringar. Uppdraget ska redovisas .