ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211727 · 2015-07-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:727 Ytterligare åtgärder för ett ökat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) justerade upp sin tidigare prognos över hur många nya bostäder vi behöver bygga för att få rätsida på bostadsbristen. Enligt den nya bedömningen behöver vi bygga 76 000 bostäder i fram – totalt 461 000. På , , beräknas över 700 000 nya bostäder behövas, vilket är en ökning med mer än 100 000 jämfört med prognosen som gjordes . Bostadsbristen är alltså betydligt värre än befarat och läget blir alltmer akut på den svenska bostadsmarknaden. Därför måste vi ta krafttag och genomföra ytterligare åtgärder för att lyckas bygga bort bostadsbristen. Alliansregeringen lade under sin regeringsperiod fram 112 förslag för att förenkla byggandet. Bland de viktigaste reformerna kan nämnas en enklare och effektivare planprocess, samordning av bullerreglerna, ändrade strandskyddsregler och minskad regelbörda för att bygga student- och ungdomsbostäder. Genom att fortsätta på denna väg med fler regelförenklingar, mer byggklar mark och snabbare byggprocesser kan vi öka byggandet ytterligare. Ytterligare ett konkret förslag, som vi i Alliansen har motionerat om i men som har röstats ned, handlar om att begränsa kravet på att upprätta en detaljplan. I stället för att i princip alltid kräva en detaljplan för ny sammanhållen bebyggelse skulle kommunerna kunna ges ett större utrymme för att bedöma i vilka fall en detaljplan behövs. I stället för ett tidsödande planarbete kan man då i vissa fall gå direkt på prövningen av ett bygglovsärende. Regeringens passivitet, brist på idéer och avsaknad av reformagenda för bostadspolitiken blir alltmer uppenbar och alarmerande. En enda proposition med regelförenklingar eller en återgång till gammal och ineffektiv subventionspolitik kommer inte att räcka för att möta behovet av fler bostäder. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av uppdaterade prognos och i så fall vilka?
fr · H211728 · 2015-07-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:728 krav på elektronisk kassaapparat av (M) till Finansminister (S) har skärpt sina regler gällande kassaregister för torghandlare. Detta gäller all handel med varor som sker utanför butiker, såsom gårdsförsäljning och loppis. Syftet har varit att undvika fusk med kontant betalning. Det finns några undantag, men dessa är få. Vi har i tidningar kunnat läsa om en fäbod i som har varit i drift . Fäboden saknar ström och har dålig mobiltäckning. kräver nu att fäboden ska ha en elektronisk kassaapparat. På grund av detta måste företagarna åka enkel väg med en batteridriven kassaapparat för att ladda denna. De nya reglerna slår hårt mot de företagare på landsbygden som inte har möjlighet att använda sig av kassaapparater på grund av förhållandena på många orter. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Är finansministern beredd att utöka möjligheterna till undantag från reglerna angående kassaapparater, så att vi kan ha kvar företag och turistmål i hela ?
fr · H211729 · 2015-07-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:729 Utländska fordon och trängselavgiften av (M) till Finansminister (S) är även utländska fordon betalningsskyldiga när de passerar vägtullar i och . Enligt uppgifter i medier är det många utländska fordon som slipper betala trängselavgiften i och , då man inte har lyckats spåra ägarna till de utländska fordonen. Detta är en oacceptabel situation, eftersom den snedvrider konkurrensen inom åkerinäringen. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga finansministern följande: Vilka åtgärder planerar finansministern att vidta för att säkerställa att även utländska fordon får betala trängselavgiften?
fr · H211730 · 2015-07-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:730 Effekter av polisens omorganisation av (FP) till Statsrådet (S) Polisen är ombildad till en nationell enhet. Syftet bakom beslut och alliansregeringens reform var att få en starkare organisation och inte minst en effektivare sådan för att snabbt kunna ställa om vid olika händelser. Ett annat mycket viktigt mål är att polisen ska bli mer synlig och komma närmare medborgarna. välkomnade en sådan förändring – polisen behöver synas mer och inte minst verka förebyggande i stadsdelar och lokalt nära invånarna. Erfarenheten visar också att polisen har en oerhört viktig roll i att förebygga brott i dialog med skolor och fritidsgårdar och genom att finnas närvarande i vardagen. Även i områden där kriminaliteten inte är hög har lokala enkäter visat att invånare upplever en ökad känsla av trygghet tack vare polisens närvaro. Omorganisationen är långt ifrån klar. Men redan nu finns indikationer på att resultatet kanske inte blir fler lokala synliga poliser utan att poliserna åter hamnar närmare rent organisatoriskt. En annan indikator är den genomgång som sker av till exempel antalet polisbilar, där flera regioner aviserar en neddragning. Vad detta får för konsekvens för verksamheten och målet om att komma närmare medborgarna är oklart men oroande. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att omorganisationen faktiskt ska leda till att polisen kommer närmare invånarna lokalt?
fr · H211731 · 2015-07-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:731 Kreditgaranti för hus av (M) till Statsrådet (S) Regeringen införde en statlig kreditgaranti för nybyggen av hus på landsbygden. Detta berodde på att det vid nybyggnation av hus på landsbygden ofta var svårt att få lån från bankerna. Kostnaderna för att bygga ett nytt hus på landsbygden motsvarar inte marknadsvärdet på huset, då priserna på hus på landsbygden ofta är lägre. Den kreditgaranti som staten införde innebär att staten går in och täcker upp bankens risk för att låna ut pengar. Enligt uppgifter som har rapporterat om , , har endast 15 nya hus byggts garantiavtalen infördes. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet utifrån dessa uppgifter att vidta några initiativ angående kreditgarantin?
fr · H211732 · 2015-07-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:732 Översyn av samhällsekonomiska kalkyler av (M) till Statsrådet (S) Ett flertal företrädare för transportnäringen, bland annat Näringslivets Transportråd, har framfört kritik mot de samhällsekonomiska kalkyler som lutar sig mot vid investeringsbeslut. Kritikerna framför att godstransporterna systematiskt undervärderas som persontransporterna ofta ges högre prioritet. Underlagen mäter inte på ett korrekt sätt värdet av godstransporterna, bland annat av tomma vagnar. Högsta möjliga grad av korrekthet och noggrannhet vid framtagning av samhällsekonomiska kalkyler är av yttersta vikt för att beslutsfattande ska kunna ske på så goda grunder som möjligt. Om detta inte sker riskerar skattebetalarna i slutändan att finansiera samhällsekonomiskt ineffektiva investeringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet :
fr · H211733 · 2015-07-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:733 Målet om EU:s lägsta arbetslöshet av (M) till Finansminister (S) Regeringen har gjort målet om EU:s lägsta arbetslöshet till sitt främsta löfte. Men när regeringen genom finansministern presenterade sin vårbudget var den fylld av reformer som snarare ökar än minskar arbetslösheten. Min fråga till finansminister är således: Avser finansministern att revidera målet om EU:s lägsta arbetslöshet?
fr · H211734 · 2015-07-14 00:00:00 — Fråga 2014/15:734 Statligt stöd till forskningsprojekt kring , DDR och av (M) till Statsrådet (S) Viss Stasiforskning pågår i . Men då huvudsakligen genom hängivna författares och faktainsamlares försorg och tack vare fristående stipendier. har med sina böcker visat hur dåvarande infiltrerade och lät säkerhetstjänsten värva informatörer och spioner. Professor har vikt åt egen granskning för att visa på hur DDR/särskilt kom att intressera sig för att påverka lärare från genom resor och så kallade utbildningsprogram. Det kan handla om cirka 600 lärare som utsattes för dessa indoktrineringskurser. Den här typen av uppgifter borde rimligtvis leda till ett ökat intresse för någon form av oberoende akademisk forskning kring hur dåvarande försökte påverka och infiltrera . Med bakgrund av detta vill jag fråga ministern för högre utbildning- och forskning : Tänker statsrådet verka för att regeringen initierar och ger statligt stöd till ett arbete för ett oberoende akademiskt forskningsprojekt kring , DDR och med tanke på de anmärkningsvärda uppgifterna om att cirka 600 svenska lärare utsattes för östtyska påverkanskampanjer?
fr · H211736 · 2015-07-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:736 Polisbilar i av (M) till Statsrådet (S) utredningsförslag om att minska fordonsparken i hela skulle för påverka var femte polisbil i län. Att myndighetens utredareföreslår detta är ett dråpslag, i synnerhet mot som är beroende av hög mobilitet för att polisen ska kunna fullgöra sitt uppdrag i hela länet. I finns 58 polisfordon, men efter att polisen nu vill banta fordonsparken, ligger förslaget om att 12 fordon ska bort i . Sedan tappade den polisiära närvaron i , och är kraven på mobilitet högre. Därför är detta förslag oerhört ogenomtänkt. Att kunna behålla befintlig fordonspark är enligt polisen i nödvändigt för att kunna bedriva sin verksamhet. Det uppenbara är att man inte kommer att kunna ha kapaciteten att åka ut i samma omfattning om man inte har samma antal fordon. De stora avstånden blir uppenbart svårare att täcka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga stadsrådet: Hur avser statsrådet att arbeta för att vi kan kunna bibehålla hög polisiär närvaro i som hela ?
fr · H211737 · 2015-07-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:737 Exportlicenser av (S) till Närings- och innovationsminister (S) I så har vi företag som exporterar ammunition för jakt- och sportskytte. Enligt uppgift så får de inte exportlicens för att exportera sina varor till . Enligt samma källa så är det tydligen så att andra EU-länder säljer till och att företag som tillverkar liknande ammunition i exporterar till . Jag vill därför fråga ministern varför företag i inte kan få exportlicens till för ammunition som används i jakt – och sportskytte?
fr · H211738 · 2015-07-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:738 Vinterdäckskrav på släp för tunga fordon av (KD) till Statsrådet (S) är det vinterdäckskrav även på tunga fordon i . På tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt på över finns numera krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxel när vinterväglag råder. Bestämmelsen infördes efter ett initiativ av och Transportstyrelsen mot bakgrund av att en betydande andel tunga fordon varit inblandade i olyckor och störningar i trafiken . Krav på vinterdäck gäller dock endast på fordonets drivaxel men inte på tillhörande släps hjul. Ekipage på över omfattas således inte av kravet. Detta är en trafiksäkerhetsrisk och kan komma att få förödande konsekvenser vid ett vinterväglag med is, snö, snömodd eller frost. Tunga fordon med ekipage utan vinterdäck kan utgöra en fara i trafiken. Om väggreppet är sämre på släpets hjul än det drivande fordonets hjul, finns en risk att ekipaget viker sig vid inbromsning när vinterväglag råder. Ett exempel på detta är den stora olyckan som inträffade på i norra då en människa dödades och 46 skadades. har det gått den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon trädde i kraft. Det är dags att utvärdera effekterna av de nya reglerna och om antalet trafikolyckor med tunga fordon minskat som en följd av kravet på vinterdäck. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet och regeringen att utreda effekterna av vinterdäckskrav på tunga fordon och anser statsrådet att ett utökat vinterdäckskrav på tillhörande ekipage över borde införas för att ytterligare minska riskerna för trafikolyckor vid vinterväglag?
fr · H211739 · 2015-07-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:739 Tillgång till Medevac i av (M) till Försvarsminister (S) ställde jag en skriftlig fråga till försvarsminister om tillgången till avancerad sjukvård, inklusive Medevacförmåga (medicinsk evakuering) med helikopter, för den svenska styrkan i . Tillgången till avancerad sjukvård och Medevacförmåga är en central säkerhetsfråga för den svenska styrkan. Medevacförmågan är också viktig för att den svenska styrkan ska kunna utföra sina uppgifter i hela insatsområdet. Alliansen lyfte fram frågan om Medevacförmåga i en motion i anslutning till betänkandet om en förlängning av insatsen i . Ett enigt sammansatt utrikes- och försvarsutskott ställde sig också bakom alliansmotionen och lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att man bör ta de initiativ som krävs för att säkerställa tillräcklig tillgång till Medevacförmåga inom ramen för FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma). Säkerhetsläget i är fortsatt oroligt. var den svenska FN-styrkan inblandad i en skottväxling, och så som blev enheter ur bataljon attackerade från den svenska campen i Timbuktu. Attacken ledde till att sex soldater i FN-styrkan dödades och att fem skadades allvarligt. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande frågor till försvarsminister : Vad avser försvarsministern göra för att tillgodose tillkännagivandet från och därmed säkerställa Medevacförmågan i ?
fr · H211740 · 2015-07-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:740 Förebyggande arbete kring ungas psykiska hälsa av (M) till Statsrådet (S) De allra flesta barn och ungdomar har det bra i . Men enligt finns det en växande problematik runt om i landet kring ungas psykiska ohälsa. Så många som vart femte barn lever under svåra familjeförhållanden. Det gäller av alla barn, enligt . Problematiken handlar ofta om stress, ångest, bristande vuxenkontakter, mobbning och våld. Ofta finns det brister i samverkan kring barnen. Enligt experter och forskare som arbetar med barn är ett viktigt krav att barns behov av stöd och hjälp tillgodoses i tidigt skede av samhället. Om förtroendet för vuxenvärldens möjligheter att hjälpa sviktar, vågar många barn inte berätta om hur de egentligen mår. När barn inte berättar kan det leda till att de får fel hjälp, för lite hjälp eller ingen hjälp alls och deras lidande förlängs och fördjupas. Riskerna för att den psykiska ohälsan utvecklas till psykisk sjukdom ökar då. En del barn blir inte rustade för att klara av livets krav och utmaningar, utan drabbas i stället av oro och psykisk bräcklighet. Vid olika tillfällen har man frågat barn om levnadsvanor, deras hälsa och miljön i skolan och hemmet. När undersökningarna startade trivdes mer än hälften av barnen i de olika åldrarna mycket bra med livet. Därefter har andelen sjunkit bland 15-åringar och 13-åriga flickor. Bland 15-åriga flickor har andelen minskat kraftigt från till . Studien visar också att mer än två tredjedelar av 15-åriga flickor har tagit medicin mot huvudvärk minst en gång och att knappt hälften har tagit läkemedel mot magont. Med hänsyn till detta vill jag fråga statsrådet: Vad gör statsrådet och regeringen för att i ännu högre grad arbeta med frågor som rör ungas psykiska välbefinnande?
fr · H211741 · 2015-07-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:741 Sysselsättningseffekten av propositioner av (M) till Statsrådet (MP) Under Socialdemokraternas valupptakt presenterade och partiets förslag för att få ner arbetslösheten inom EU. Där uttryckte nuvarande statsministern tydligt att om han fick bilda regering skulle han komma att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om huruvida ett beslut innebär fler jobb eller ej. Med hänsyn till detta vill jag fråga statsrådet: Vilken är den beräknade sysselsättningseffekten av de propositioner som lagts med statsrådet som undertecknare? ………………………………………
fr · H211742 · 2015-07-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:742 Sysselsättningseffekten av propositioner av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Under Socialdemokraternas valupptakt presenterade och partiets förslag för att få ner arbetslösheten inom EU. Där uttryckte nuvarande statsministern tydligt att om han fick bilda regering skulle han komma att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om huruvida ett beslut innebär fler jobb eller ej. Med hänsyn till detta vill jag fråga statsrådet: Vilken är den beräknade sysselsättningseffekten av de propositioner som lagts med statsrådet som undertecknare?
fr · H211743 · 2015-07-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:743 Översyn av ramlagen i socialtjänstlagen av (M) till Statsrådet (S) Syftet med Socialtjänstlagen ska vara att det är en ramlag, främst för att detaljregleringar ska kunna undvikas i så stor utsträckning som möjligt. Dock har lagen i stället blivit en samling av olika föreskrifter som ofta är detaljstyrda utan ett fungerande användarperspektiv. Drygt 70 stora förändringar av lagen har gjorts. I lagen talas det ofta om s.k. genomförandeplaner, planer som riskerar att ta ut varandra. Lagens otydlighet gör det dock svårt att upptäcka sådana problem. Dessutom innehåller lagen många föreskrifter och kontrollfunktioner. Lagstiftningen tydliggör inte heller ansvaret för barn med neuropsykiatriska behov. Regeringsrätten har lämnat ett prejudikat som i praktiken innebär att ett barn med sådan diagnos och som också är kraftigt utåtagerande i princip inte kan komma att omhändertas om det inte har ett kraftigt socialt nedbrytande beteende. Barn och ungdomar i familjehem och jourhem behöver en trygg och säker omvårdnad. Det är därför viktigt med en tydlig och lätthanterlig lagstiftning. Jag vill med hänsyn till detta fråga statsrådet: Kommer statsrådet och regeringen att arbeta för att genomföra en översyn av ramlagen i socialtjänstlagen?
fr · H211744 · 2015-07-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:744 Arbetet mot mobbning av (M) till Utbildningsminister (MP) är mobbning ett utbrett problem i många av skolor. Att bli utsatt för mobbning innebär ett fruktansvärt lidande. Konsekvenserna av mobbning är svåra och svartmålar den inre psykologin. Hos många sitter ärren efter mobbning kvar länge, ibland hela livet. Dessutom är nätmobbning ett utbrett problem hos framförallt unga. rapporterar att två av tre barn uppger att de känt sig illa behandlade på nätet. Trots att skolor genomför olika antimobbningsprogram fortsätter mobbningen att öka. Alla elever har rätt till en lugn skolmiljö. Det säger också skollagen. Mobbningsproblemet hotar skolans verksamhet, såväl kunskapsöverföringen som den viktiga demokratifostran. Med hänsyn till detta vill jag fråga statsrådet: Vad gör statsrådet och regeringen för att förbättra arbetet mot mobbning i skolan och hatet på nätet?
fr · H211746 · 2015-07-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:746 Marknadsutvecklingen och skatterna på bensin och diesel av (KD) till Finansminister (S) Inför höstens budget föreslår regeringen att energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle ska höjas med respektive per liter . Till detta ska även läggas moms, vilket innebär att priset vid pump för privatpersoner höjs med per liter bensin och per liter dieselbränsle. Utöver detta föreslår regeringen att energi- och koldioxidskattesatserna för bensin och dieselbränsle, som uppjusteras med konsumentprisindex (KPI), även ska räknas upp med en schablon som beaktar utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP). Detta ska ske genom ett tillägg av till KPI-omräkningen. Regeringen föreslår med andra ord en årlig reell höjning av skatterna på bensin och dieselbränsle. Höjningen kommer naturligtvis att slå mot såväl vanligt folk som företagen. Hårdast drabbas de som verkar på landsbygden. Ett av de argument som regeringen, genom bland andra både finansministern och statsministern, framfört till förmån för dessa skattehöjningar är att världsmarknadspriset på olja är betydligt lägre än vad det har varit . Regeringen verkar mena att det därför skulle finnas ett utrymme att höja skatterna på bensin och diesel men med mindre påverkan på hushållen och företagen. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Har finansministern och regeringen för avsikt att framöver justera beskattningen på bensin och dieselbränsle i takt med att världsmarknadspriset på olja förändras, uppåt och nedåt?
fr · H211747 · 2015-07-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:747 Transparens kring de höjda skatterna på bensin och diesel av (KD) till Finansminister (S) Inför valet var Socialdemokraterna tydliga med att man inte avsåg att höja skatten på bensin (exempelvis i Ekonomidebatten i SVT ). Efter valet svängde emellertid partiet och driver nu en linje som går i rakt motsatt riktning. Inför höstens budget föreslår den socialdemokratiskt ledda regeringen nämligen att energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle ska höjas med respektive per liter . Den föreslår även att energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen ska räknas upp i en snabbare takt än genom en årlig indexering med start . Till dessa summor ska också moms läggas, i de fall bränsleköparen är en privatperson. Sammantaget höjs därför priset vid pump med per liter bensin och med per liter diesel. kommer prishöjningarna alltså att vara ännu större. Det är i sig problematiskt att politiska partier säger en sak före ett val men en helt annan sak efter valet, inte minst eftersom det skadar förtroendet för politiker i allmänhet. Men de här mycket kraftiga höjningarna av skatterna på bensin och diesel är också minst sagt bekymmersamma av andra skäl: de slår hårt mot både företag och vanligt folk. Näringar som drabbas är av naturliga skäl åkerinäringen men också – indirekt – alla de sektorer som är beroende av vägtransporter. Därutöver får alla de enskilda människor och familjer som är direkt beroende av bilen det tuffare att klara av vardagen. Det blir dyrare att ta sig till jobbet, dyrare att köra barnen till träningen och dyrare att hälsa på mor- och farföräldrar samt vänner och bekanta. Hårdast slår skattehöjningarna mot dem som bor och verkar på landsbygden. I promemorian ”Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen ” presenterar regeringen en analys av de konsekvenser som den ser att de höjda skatterna på bensin och diesel kommer att föra med sig. Konsekvensanalysen är dock tunn och har när det kommer till effekterna för hushållen och företagen helt bortsett från det långsiktiga perspektivet. Detta gör att transparensen kring regeringens skatteförslag är betydligt sämre än vad den borde vara. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Varför väljer finansministern och regeringen att i sin konsekvensanalys inte visa den långsiktiga effekten för hushållen och företagen av den nya modellen för årsvis uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen?
fr · H211748 · 2015-07-30 00:00:00 — Fråga 2014/15:748 Den svarta ekonomin av (MP) till Finansminister (S) har plågats av en rad sprängdåd. Även har malmöborna emellanåt tvingats uppleva våldsdåd och skottlossning. Detta är helt oacceptabelt och något som måste vara polisens första prioritet att komma till rätta med. Att våldet i har minskat är naturligtvis glädjande, men de många fallen skapar stor oro bland människor, och det måste tas på största allvar. Det politiska ansvaret måste vara långsiktigt och får inte bara inskränka sig till att ha synpunkter på polisens utredningsarbete. I är den stora svarta ekonomin ett grundläggande problem. Den inkluderar handel med vapen och narkotika men också med svarta bostadskontrakt. Andra delar är sådant som för vissa kan te sig mer oförargligt, som restauranger, affärer och butiker som inte följer alla regler eller betalar full moms. Allt detta hänger dock ihop, och ska vi komma till rätta med den svarta ekonomin i så krävs det en ökad prioritering av frågan och en ökad samordning mellan olika myndigheter. Såväl polisen som tullen, , Kronofogden och de kommunala myndigheterna måste samarbeta och metodiskt arbeta för att få bort den svarta marknaden. Det är den som göder och finansierar organiserade kriminella grupper och organisationer. Med anledning av detta frågar jag vad finansministern avser att göra för att bekämpa den svarta ekonomin?