ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H31124 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:24 Elområden samt förseningen av Sydvästlänken av (M) till Statsrådet (S) är indelat i fyra så kallade elområden, vilket betyder att elpriset kan variera mellan olika delar av landet. Indelningen innebär att elen i genomsnitt är dyrare i , vilket drabbar sydsvenska konsumenter och påverkar konkurrenskraften negativt för sydsvenska företag. Elpriset i ett elområde beror på hur utbud och efterfrågan ser ut i respektive område, på överföringskapaciteten mellan områdena och på hur mycket el som flödar in i eller ut ur det nordiska systemet. Sammantaget är det alltså flera samverkande mekanismer som avgör priset, men i ett område där produktionen är låg, efterfrågan stor och överföringskapaciteten från andra områden begränsad – som i elområde 4 – är risken för högre elpris större. Bakgrunden till problemet med effektbrist i är stängningen av två reaktorer 1999 och 2005. Med en samlad effekt på motsvarade reaktorerna ungefär hälften av behov. Avvecklingen skapade stor effektbrist i hela , vilket inte borde ha kommit som någon överraskning eftersom problemen har diskuterats ända sedan avvecklingen på allvar började debatteras . Trots att riskerna var välkända gjordes inte tillräckligt för att lösa problemet. På lång sikt löses problemet med effektbrist genom utbyggnad av elproduktion i söder, främst i elområde 4, samt genom att kraftöverföringskapaciteten norrifrån byggs ut. Sydvästlänken är det viktigaste exemplet på pågående utbyggnad av kraftöverföringskapaciteten. När den är färdig ökar överföringskapaciteten till elområde 4 med , det vill säga ungefär motsvarande effekt. Dessvärre har förbindelsen försenats och drifttagningen flyttats fram . Det gör att risken för prisskillnader kvarstår, en risk som helt och hållet bärs av hushåll och företag i . Till framtida utmaningar ska dessutom läggas hela den aktuella diskussionen om ökad risk för effektbrist till följd av de nu aviserade förtida avvecklingarna av reaktorer i och , vilket ytterligare kommer att försvåra situationen. Utöver förstärkt överföringskapacitet och utbyggd elproduktion har ett par andra förslag presenterats för att minska problemen med potentiella prisskillnader. Ett alternativ är att göra om indelningen till två elområden (vilket var det ursprungliga förslaget) i stället för fyra. Ett annat är att uppdra åt att garantera minimikapaciteten mellan område 3 och 4, enligt ett utredningsförslag. Båda förslagen skulle minska problemen. Energiministern har, när vi har debatterat frågan, sagt sig vara beredd att överväga åtgärder, men först efter att Sydvästlänken är klar. Det är förvisso en något märklig position, eftersom de potentiella problemen då minskar och det således vore mer angeläget att agera . Risker kommer dock att kvarstå även när Sydvästlänken är klar, inte minst efter att en ny utlandsförbindelse (Nordbalt) tas i drift. Min fråga är därför: Är statsrådet beredd att vidta någon av de föreslagna åtgärderna för att minska risken för prisskillnader mellan elområdena och för att inte konsumenterna ska drabbas ytterligare av det än en gång försenade bygget av Sydvästlänken?
fr · H31125 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:25 De svenska mjölkböndernas situation av (M) till Statsrådet (S) har de svenska mjölkböndernas allt akutare situation blivit alltmer uppenbar. På grund av höga kostnader och ett lågt mjölkpris halkar lönsamheten efter, och många bönders verksamhet är direkt hotad i en akut situation. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen vidtagit för att underlätta situationen, vilka åtgärder som regeringen ser framför sig är aktuella att vidta samt även vilka ytterligare åtgärder regeringen ser som möjliga att vidta om de tidigare åtgärderna inte hjälper.
fr · H31126 · 2015-09-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:26 Gröna fonden av (M) till Statsrådet (MP) I dagens () anklagas biståndsminister och den rödgröna regeringen för att trixa med biståndsmedel. Det är naturligtvis beklagligt eftersom länge haft gott anseende i biståndsfrågor. I den rödgröna regeringens första budgetförslag som inte hade majoritet i fanns ett anslag på utanför biståndsramen till det som kallas Gröna fonden. Samma summa föreslås i budgetförslaget . Däremot verkar detta anslag nu räknas in i biståndsramen. Det är uppenbart att den rödgröna regeringen inte tar biståndsfrågorna på allvar. Alliansen har värnat enprocentsmålet och föreslagit detta i våra budgetar . visar det sig att den rödgröna regeringen antingen inte uppfyller enprocentsmålet eller sina egna utfästelser. Enprocentsmålet uppnås endast i denna budget om de 500 miljonerna till Gröna fonden räknas in i biståndsramen, ändå talas det om additionella medel. Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet : Är de 500 miljonerna till Gröna fonden additionella eller ingår de i biståndsramen?
fr · H31127 · 2015-09-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:27 Enprocentsmålet av (M) till Statsrådet (MP) I dagens () anklagas biståndsminister och den rödgröna regeringen för att trixa med biståndsmedel. Det är naturligtvis beklagligt eftersom länge haft gott anseende i biståndsfrågor. I den rödgröna regeringens första budgetförslag som inte hade majoritet i fanns ett anslag på utanför biståndsramen till det som kallas Gröna fonden. Samma summa föreslås i budgetförslaget . Däremot verkar detta anslag nu räknas in i biståndsramen. Det är uppenbart att den rödgröna regeringen inte tar biståndsfrågorna på allvar. Alliansen har värnat enprocentsmålet och föreslagit detta i sina budgetar . visar det sig att den rödgröna regeringen antingen inte uppfyller enprocentsmålet eller sina egna utfästelser. Enprocentsmålet uppnås endast i denna budget om de 500 miljonerna till Gröna fonden räknas in i biståndsramen, ändå talas det om additionella medel. Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och den rödgröna regeringen övergett enprocentsmålet?
fr · H31128 · 2015-09-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:28 Sjukdomar vid hundavel av (FP) till Statsrådet (S) I finns 341 registrerade hundraser. Då en hundras ökar snabbt i popularitet innebär det per automatik ökad avel, mer import och därmed mer pengar i omsättning. Då efterfrågan ökar blir också antalet oseriösa aktörer fler, vilket noterats genom exempelvis valpsmuggling av populära hundraser och sönderavel. Det har larmats tidigare om smuggelinförsel av chihuahuavalpar och andra mindre hundraser. larmar svenska veterinärer om att när trubbnosraser som bostonterrier, engelsk och fransk bulldog, mops med flera har ökat i popularitet tycks sjukdomarna hos dessa också ökat. Mycket av ansvaret för att föda upp hälsosamma hundar ligger hos hunduppfödarna, exempelvis så att bedömningskriterier vid hundutställningar omprövas så att djur som till exempel lider av andningssvårigheter inte används vid avel. Även kan bidra till ökad kunskap och kartläggning av djurens rastypiska sjukdomar och dess omfattning. är regeringens expertmyndighet som arbetar för god djurhälsa. Länsstyrelserna kontrollerar djurskyddet i och genom distriktsveterinärorganisationen säkerställs både djursjukvård och förebyggande djurhälsovård. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vad kan statsrådet göra för att uppmärksamma dylika sjukdomar vid hundavel?
fr · H31129 · 2015-09-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:29 Prioritering av SRHR av (M) till Statsrådet (MP) Det finns en stor oro för att den rödgröna regeringen inte tar frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter på allvar. SRHR, som det förkortas, är en så kallad motvindsfråga där stått upp för varje människas rätt till sin egen kropp som en grundläggande mänsklig rättighet. I förslag till budget från den rödgröna regeringen finns några förändringar i tabellen för Sidas anslag, bland annat en sänkning med 88 miljoner av anslaget Globala insatser för social hållbar utveckling. Anslaget avser bland annat bistånd till dricksvatten, SRHR, barns hälsa och olika vårdinsatser. Även anslaget till Mänskliga rättigheter och demokratisering skärs kraftigt ned och där finns bland annat hbtq-biståndet som också kan räknas in i SRHR. Det finns en stor samsyn i svenska vad gäller frågor om SRHR. har varit tydlig med att regeringen ska fortsätta att prioritera SRHR i olika sammanhang. Men förslaget till budget visar att den rödgröna regeringen i stället drar ned på anslaget till SRHR. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt visar de här neddragningarna att statsrådet och regeringen prioriterar SRHR?
fr · H3113 · 2015-09-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:3 Missbruket av ersättningssystemen bland oseriösa företag av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) infördes en lag om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Lagen innebär att statliga myndigheter har en plikt att informera varandra om misstänkt fusk bland privatpersoner när det gäller bidrag och ersättningar. Lagstiftningen omfattar emellertid inte juridiska personer, vilket betyder att myndigheter som misstänker att oseriösa företag missbrukar ersättningssystem inte får lämna över information till andra myndigheter. Den organiserade brottsligheten förändras . Myndigheter larmar nu om att människor kringgår lagstiftningen genom att använda sig av juridiska personer som bas för fusk med bidrag och ersättningar från det offentliga. presenterade Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet. Rapporten visar hur gärningspersoner får bidrag från välfärdssystemet med hjälp av felaktiga intyg. Det kan handla om personer som lämnar in felaktiga arbetsgivarintyg som visar både längre anställningstid och högre lön än i verkligheten. Intygen används exempelvis för att felaktigt få hög a-kassa, föräldrapenning eller sjukpenning. Det kan också handla om manipulation av arbetsgivarintyg, läkarintyg, identitetshandlingar och tidrapporter inom assistans, där de felaktiga intygen kan vara förfalskade, manipulerade eller skrivna i samförstånd med intygsgivaren. Detta uppmärksammandes också i en artikel i () där myndigheter berättar om problematiken. En viktig del i att bekämpa denna brottslighet är att myndigheter har möjlighet att hämta uppgifter om inkomst och arbetsgivare från varandra. Dagens sekretessregler står i vägen för detta och måste därför bekämpas. Att den organiserade brottsligheten kringgår och skor sig på välfärdssystemen är en mycket oroväckande utveckling. Det handlar inte enbart om att staten går miste om skatteinkomster, utan om att vårt samhällskontrakt utmanas. Den svenska välfärdsstaten bygger på ett samhällskontrakt mellan människor och mellan generationer där viljan att bidra är beroende av att människor upplever att pengarna används på rätt sätt. Mot denna bakgrund frågar jag justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att få stopp på missbruket av ersättningssystemen bland oseriösa företag, och i sådana fall vilka åtgärder kommer han att vidta?
fr · H31130 · 2015-09-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:30 tekniska högskolas framtid av (M) till Statsrådet (S) När vänsterregeringen presenterade höstbudgeten meddelades det att statens stöd till () sjunker från till . Minskade anslag kommer att leda till minskat antal platser. skrev högskoleministern i : Att satsa på att bygga ut BTH med fler nya högskoleplatser så att fler får läsa vidare och investera medel i att stärka kvaliteten på utbildningarna möjliggör viktiga framtidsinvesteringar i hela och rustar fler ungdomar inför framtidens jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på tekniska högskolas framtid? Är det utbyggnad eller neddragningar BTH kan förvänta sig?
fr · H31131 · 2015-09-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:31 Försämrade drivkrafter för högre utbildning av (M) till Statsrådet (S) ska konkurrera genom att vara ett kunskapssamhälle och inte genom att vara ett låglönesamhälle. Det är en devis som länge präglat den svenska samhällsdebatten. När vänsterregeringen presenterade sin höstbudget medför den kraftigt höjda marginalskatter. Det medför direkt att de ekonomiska drivkrafterna för högre utbildning blir sämre, och därmed lägre intresse. Mot bakgrund av detta vill jag därför fråga statsrådet hur statsrådet ser på försämrade ekonomiska drivkrafter för högre utbildning, och om statsrådet ser några problem som utbildningssystemet kommer att vara tvunget att möta för att kompensera för detta.
fr · H31132 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:32 Bortförda barn vid barn- och tvångsäktenskap av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Höstterminen är igång på svenska skolor. Men skolbänkar gapar tomma efter barn som aldrig kom tillbaka . Barn som har blivit bortgifta eller könsstympade i hemlandet, bortförda mot sin vilja från ett som borde ha skyddat dem. Det är barn som sorgligt nog alldeles för ofta är bortglömda av våra svenska myndigheter. Barn som har varit rädda för vad som väntar och har känt att ingen lyssnar. skärpte lagstiftningen för att stärka skyddet mot tvångs- och barnäktenskap genom kriminalisering. Då infördes en 18-årsgräns för alla att ingå äktenskap. får trossamfund vigselrätt om de inte viger ungdomar och inte har sysslat med äktenskapstvång. En person som tvingar någon att ingå äktenskap kan dömas till fängelse i högst . Om någon vilseleder en annan att åka till ett annat land för att tvingas till äktenskap kan den dömas till fängelse i högst . Detta var en viktig lagändring, men har lite hänt. Statistiken från är dyster. Lagen har inte resulterat i fällande domar. Samtliga 19 förundersökningar är nedlagda. Inga åtal har väckts. Denna bild bekräftas av den nationella stödlinjen, dit yrkesverksamma från myndigheter och frivilligorganisationer ringer. Av 359 ärenden som rör 504 personer är av de utsatta under . 110 personer rör oro eller misstanke om barn- och tvångsäktenskap, och av dessa ärenden har 11 flickor och 1 pojke blivit bortgifta. 28 personer har blivit bortförda. gjorde nuvarande Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor en studie som visade att cirka 70 000 ungdomar i åldrarna 16–upplever att de inte fritt kan välja vem de ska gifta sig med. Av dem är det 8 500 som oroar sig över att inte kunna välja partner. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att göra en översyn av lagen och dess implementering?
fr · H31133 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:33 Skolgång för nyanlända av (M) till Utbildningsminister (MP) De senaste årens oroligheter i främst och har lett fram till en fullständig humanitär katastrof. Med förhoppning om ett bättre liv, eller med den enkla önskan om att försöka värna sitt och sin familjs liv, flyr nu allt fler människor till och . Att vi kan erbjuda människor på flykt en , eller människor med drömmar om ett bättre liv en chans att bygga det, är inte bara viktigt utan även rätt. Snabba migrationsrörelser gör att flexibiliteten hos kommuner sätts på prov och att arbetsbelastningen ökar. Att regeringen har aviserat en höjning av stödet till kommunerna för skolgång för nyanlända är därför välkommet, men det är inte givet att det är tillräckligt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka ytterligare åtgärder anser utbildningsministern och regeringen vara nödvändiga för att i samråd med kommuner säkerställa en god skolgång för nyanlända?
fr · H31134 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:34 Skolgång för barn till EU-migranter av (M) till Utbildningsminister (MP) De senaste årens rörlighet för inte minst den romska minoriteten i har vållat mycket debatt. Ett alltför ofta bortglömt perspektiv i diskussionen är dock utbildning för EU-migranternas barn. Utanförskap bryts bäst av kunskap, och ingenting bygger livsmöjligheter så väl som utbildning. Många EU-migranters barn blir dock kraftigt lidande av sönderhackad eller bristfällig utbildning. har det uppmärksammats att synen på skolgång för EU-migranters barn i svenska kommuner ser väldigt olika ut. Med anledning av ovanstående undrar jag hur ser på frågan, och jag vill därför ställa följande fråga till utbildningsminister : Hur stor andel av EU-migranternas barn får utbildning, hur ser det ut i olika kommuner, och vilka åtgärder anser utbildningsministern behöver vidtas för att hantera situationen?
fr · H31135 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:35 Fri entré för barn och unga av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen föreslår i budgetpropositionen att åter kräva att 18 statliga museer inför avgiftsfrihet för alla besökare. är det avgiftsfritt vid alla utställningar för barn och unga upp till . Museerna avgör själva om de vill ha avgiftsfrihet för övriga besökare. Regeringen aviserar nu att man återinför fri entré på utvalda statliga museer, och då uppstår frågan om man i detta sammanhang återgår till att endast ha fri entré på museernas basutställningar, samt om man nu åter avgiftsbelägger besök för barn och unga på specialutställningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Kommer fri entré bara att gälla basutställningar, och kommer man att återgå till att avgiftsbelägga barn och unga på specialutställningar?
fr · H31136 · 2015-09-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:36 Studentrabatt hos SJ för studerande på folkhögskola av (M) till Närings- och innovationsminister (S) På landets folkhögskolor finns många elever som pendlar. Många pendlar långa sträckor, och betalar man höga kostnader för att pendla till sin folkhögskola. Många folkhögskolor erbjuder boende i anslutning till skolan, men för de flesta är detta inget val. Många av studenterna kompletterar sin tidigare utbildning för att få behörighet till universitet och högskolor, det vill säga läser in kurser motsvarande gymnasienivå. För andra handlar det om att läsa in kurser motsvarande grundskola för att komma vidare i utbildningssystemet. För många av dem som på detta sätt måste komplettera sin utbildning på folkhögskola innebär det att man behöver söka studiemedel redan innan man kommer upp på motsvarande universitets- och högskolenivå, vilket är kostsamt. Som studerande på folkhögskola har man inte rätt till studentrabatt på SJ, vilket studenter på både gymnasiet och högskola/universitet har. Därför vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister : Anser ministern att det är rimligt att studenter på folkhögskola inte har studentrabatt på SJ, och om inte, vad avser ministern att göra åt det?
fr · H31137 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:37 Utredning av företrädaransvaret i skatteförfarandelagen av (KD) till Finansminister (S) Bestämmelserna om det skatterättsliga så kallade företrädaransvaret i skatteförfarandelagen innebär att en företagare kan bli personligt ansvarig för betalning av bolagets skatter och avgifter om personen i fråga inte sett till att företaget betalat dessa senast på förfallodagen. Principen att personer kan satsa kapital i företag utan att riskera mer än just pengarna som satsats har varit med och skapat förutsättningar för många svenska företag. Styrelseledamöter och företagsledare ska inte behöva oroa sig för personligt ansvar annat än om de agerat allvarligt klandervärt. Dagens regler kring det skatterättsliga företrädaransvaret motverkar dock syftet med vad aktiebolagslagen säger om personligt ansvar, som ger företrädare en viss tidsfrist att rädda bolaget. Företrädaransvaret leder till en ökad risk att bolaget avvecklas och undergräver därmed tidsfristerna i aktiebolagslagen. Skatteförfarandelagens särreglering, vilken tillämpas mycket strängt av och domstolarna, skapar helt enkelt rättsosäkerhet för företagare. beslutade därför , efter ett motionsförslag från allianspartierna, i betänkande 2014/15:SkU20 att en statlig utredning skyndsamt ska tillsättas av regeringen i syfte att se över reglerna. Beslutet löd enligt följande: ”tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan.” Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : När avser finansministern att tillsätta en sådan utredning och varför har det dröjt trots beslut om skyndsam hantering?
fr · H31138 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:38 Landsbygdsprogrammet av (M) till Statsrådet (S) trädde landsbygdsprogrammet i kraft, innehållandes bland annat pengar till bredbandsutbyggnad, företagande på landsbygden och investeringar i de gröna näringarna. Budgetpropositionen – Investeringar för innehåller en sänkning av landsbygdsprogrammets anslag . För båda åren föreslås en sänkning om , totalt . Var i landsbygdsprogrammet pengarna ska tas är inte klarlagt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka områden inom landsbygdsprogrammet är det som berörs av det sänkta anslaget?
fr · H31139 · 2015-09-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:39 Minskad lönsamhet i att utbilda sig av (M) till Statsrådet (S) Den internationella konkurrensen tilltar. Allt fler sektorer agerar på en EU-gemensam och ofta global marknad. Saker som tidigare bara såldes i närområdet kan nu exporteras till tidigare okända destinationer. Omställningen till industrisamhälle tog plats – omställningen till kunskapsintensivt tjänstesamhälle är här . Budgetpropositionen – Investeringar för , som bygger på en överenskommelse mellan regeringen och , medför kraftigt höjda skatter på arbete. Sex av tio människor, vilket enkelt kan översättas till åtta av tio hushåll, får mindre pengar att röra sig med när den disponibla inkomsten minskar. Detta slår hårt och brett. En grupp som får kraftigt försämrade framtidsutsikter är studenter. Med höga marginalskatter minskar incitamenten att studera i den högre utbildningen, och för dem som påbörjat studier sjunker utbildningspremien sett över ett arbetsliv. När vi som allra mest behöver ställa om till ett kunskapssamhälle väljer regeringen att göra det mindre lönsamt att plugga. är ett av de länder i västvärlden där det lönar sig minst att utbilda sig. En marginalskatt på riskerar att förstärka denna obalans. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför väljer statsrådet och regeringen att göra det mindre lönsamt att studera när är ett av de länder i västvärlden där det lönar sig minst att utbilda sig?
fr · H3114 · 2015-09-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:4 Regeringens finansiering av fri entré av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har aviserat att man avser att införa fri entré vid vissa statliga museer. I budgeten avsätter man för att finansiera reformen. Till SVT Kulturnyheterna motiverar kulturministern summan med att ”vi har varit i ständig dialog med museerna, 80 miljoner är vad de själva uppskattar att det ska behöva täcka och 80 miljoner är det vi investerar”.Samtidigt visar andra utredningar att kostnaden skulle bli betydligt högre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilket beräkningsunderlag bygger ministern sin budget på ?