ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311528 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:528 Stor press på mödrahälsovården av (M) till Statsrådet (S) Situationen inom vården är pressad, och delar av välfärden fungerar inte. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har varnat för risker för ”liv och hälsa, begynnande undanträngningseffekter samt samhällets funktionalitet”. Kommuner och Landsting, SKL, är även oroligt över situationen inom välfärden. SKL har överlämnat ett 47-punktsprogram med krav på förändringar, flertalet helt extraordinära. beskriver och sammanfattar MSB:s nationella lägesbild i en skrivelse angående flyktingsituationen i : ”... 9 länsstyrelser angivit att det inom det egna länet finns kommuner med allvarliga problem. Även landstingen har i vissa fall angett att de påverkas av det rådande läget […] i det längre perspektivet kan landstingen behöva planera för större behov av viss vård som exempelvis barnmedicin, tandvård samt psykiatrisk hälso- och sjukvård.” är i ett allvarligt läge. I landsting har mödrahälsovården fått avstå från att kalla till cellprovsundersökningar för kvinnor. Personalen har innan beslutet av avstå cellprover försökt lösa situationen genom att ta kortare raster, skära ned på telefontider och vänta med administrativt arbete. Även på flera andra håll i landet är mödrahälsovården under press. I läns landsting har man dragit in på utåtriktade aktiviteter såsom föräldragrupper. Statsministern har sagt att ”det finns delar i välfärden som inte fungerar som de ska”. Sjukvårdsminister (S) har snarare framställt att situationen är under kontroll. Men det duger inte som svar när vården avstår till exempel cellprover för kvinnor och personalen känner sig tvungen att ta kortare raster för att klara av arbetsbördan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta på grund av den extraordinära situationen och ökade risker för undanträngningseffekter?
fr · H311529 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:529 Regeringens åtgärder mot människohandel med barn av (M) till Statsrådet (S) har på uppdrag av alliansregeringen gjort en kartläggning av misstänkt människohandel med barn –2015. I kartläggningen identifieras 210 fall av misstänkt människohandel med barn. Därutöver befaras även ett mörkertal. De flesta av barnen är 15–, men det förekommer även fall med barn så unga som . Detta är fullkomligt oacceptabelt. Sexuell exploatering är den vanligaste formen av människohandel av barn. Det förekommer i hälften av de misstänkta fallen. Andra vanliga former av exploatering är tiggeri, tvångsarbete och brottslighet. Kartläggningen visar också att det finns brister i hur de utsatta barnens rättigheter säkerställs. av de misstänkta fallen har polisanmälts. I av polisanmälningarna inleddes en förundersökning. Inte ett enda åtal väcktes –2015. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att människohandel med barn inte ska förekomma i och för att säkerställa att polisen och rättsväsendet har förutsättningar att klara upp brotten?
fr · H311530 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:530 Dämpat söktryck av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Läget till följd av flyktingsituationen är akut. Skolan och är som mest ansträngda. beskriver fackförbundet hur socialtjänsternas verksamhet nu tänjs till sitt yttersta. Men också till exempel hälso- och sjukvården är utsatt för stora påfrestningar. Personalbrist är ett av de främsta problemen. I detta läge ställs höga krav både på att hitta nya lösningar för de personer som kommer till vårt land och på att kraftigt dämpa söktrycket till förmån för de många medlemsstater som inte tagit sin del av EU:s ansvar. I en interpellationsdebatt konstaterade justitie- och migrationsministern följande rörande regeringens arbete med frågan. ”Vi är övertygade om att de åtgärder vi nu vidtar kommer att få effekt, och jag är inte beredd att diskutera några andra åtgärder förrän vi har sett dessa åtgärder vara i kraft.” kommer det på veckobasis ungefär 3 000 asylsökande till . Det motsvarar 150 000 asylsökande . Det är ett mycket stort antal asylsökande och till exempel långt fler än de drygt 80 000 asylsökande som under ett enstaka år tog emot till följd av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När i tiden är det tänkt att regeringens åtgärder ska få till följd att det kraftiga söktrycket till vi nu ser har de facto dämpats?
fr · H311531 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:531 inriktningsuppdrag för planperioden –2029 av (V) till Statsrådet (S) inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 redovisades till regeringen . Underlaget utgör grunden för den kommande infrastrukturpropositionen, som kommer att beslutas av . Materialet går på remiss till . I inriktningsunderlaget saknas dock den rapport som innehåller analys av åtgärder och styrmedel som krävs om man utgår från verkets klimatscenario. Rapporten är inte heller officiell i skrivande stund. Med anledning av att Ekot lyft denna fråga har svarat att klimatrapporten är ett kunskapsunderlag där alla relevanta delar är inarbetade i inriktningsunderlaget. anser att högsta prioritet inför infrastrukturpropositionen bör vara att det finns adekvat underlag för att utforma en planering som innebär att transportsystemet utformas i linje med en fossiloberoende fordonsflotta samt våra miljö- och klimatmål. Vi ställer oss därför frågande till varför inte klimatrapporten ingår i presenterade inriktningsunderlag. Inte heller finner vi att ett sådant förfarande skulle vara oförenligt med direktivet för uppdraget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att rapporten som utgår från klimatscenario i sin helhet ska bli en del av inriktningsunderlag och därmed utgöra grunden för kommande infrastrukturproposition?
fr · H311532 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:532 Ändring i Sidas regleringsbrev av (M) till Statsrådet (MP) utrikesutskott sammanträdde och justerade budgetbetänkandet för biståndet denna dag. fattade regeringen beslut om en förändring i (Sida) regleringsbrev och utökade anslagskrediterna för fyra anslagsposter inom utgiftsområde 7 till sammanlagt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande. Varför fanns inte ärendet om ändring i regleringsbrev för avseende med i ärendeförteckningen på till regeringssammanträdet ?
fr · H311533 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:533 Senareläggning av utbetalningar av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har tidigare utlovat senareläggning av utbetalningar för att kunna hantera avräkningarna för flyktingmottagande i . I ett svar på skriftlig fråga 2015/16:446 svarar biståndsministern att ”regeringen beslutade om en ändring av regleringsbrevet 2015 för att möjliggöra förskottsbetalningar av kärn-stöd 2016 till bl.a. humanitära aktörer inom FN-systemet. Det här följer av samtal med där vi har nått samsyn kring vissa frågor om bistånd . Vi har en överenskommelse som innebär en ökning av biståndet genom tidigareläggning av medel.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka utbetalningar kommer då att senareläggas?
fr · H311534 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:534 Antibiotikaresistenta bakterier i svenska kycklingar av (V) till Statsrådet (S) I SVT:s konstateras att så mycket som var tredje av de svenska broilerkycklingarna kan bära på antibiotikaresistenta bakterier som kan spridas till människor. Dessutom vet vi att kycklingarna ofta lider av benskörhet och andra problem. Det är den extremt intensiva och toppstyrda produktionen och avelssystemet som är grunden till dessa problem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet vidta åtgärder för att göra kycklinguppfödningen mindre toppstyrd och centraliserad samt mer skonsam för djuren, och i så fall vilka åtgärder?
fr · H311535 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:535 Polisens utrustning av (KD) till Statsrådet (S) För sedan kunde vi läsa (SvD ) att poliser i yttre tjänst larmade om att deras utrustning inte räcker till vid en terroristattack. En polisman uttryckte det som ”att skickas ut på lejonjakt med ett ärtrör och en overall gjord av zebrakött”. Polisen har ansvar för att hålla oss trygga och säkra där vi bor och vistas. Detta sker genom brottsförebyggande arbete men också genom insatser när brott har begåtts. Sedan Säkerhetspolisens chef beslutade att höja hotnivån för terrorism i från nivå 3 på en femgradig skala, förhöjt hot, till nivå 4, som innebär högt hot, har polisen ett ökat ansvar för att bevaka byggnader och områden där terrorister skulle kunna slå till. I detta läge är det naturligtvis viktigt att poliser känner att de är väl förberedda och att de har den utrustning som krävs. Om polisen inte är trygg på sin postering är vi knappast trygga som medborgare heller. Därför är det allvarligt att läsa om att poliser upplever att de saknar både skyddsutrustning och vapen för att kunna skydda sig mot en eventuell masskjutning eller terrorattack. Beväpnade enbart med tjänstepistol och med informationen att det kanske inte finns tillräckligt med förstärkta skyddsvästar samt ballistiska hjälmar ska polisen skydda medborgare från den värsta sortens attack ett samhälle kan råka ut för. Det är inte rimligt. Poliser som är satta att skydda oss måste ha tillgång till rätt utrustning och utbildning för att kunna göra det jobb de är satta att göra. Med anledning av det ovan skrivna vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att polisens utrustning och utbildning ska förbättras?
fr · H311536 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:536 Försäljning av sälprodukter av (M) till Statsrådet (S) Referensvärdet för en livskraftig population av gråsäl, som rapporterat till EU , är 10 000 djur. finns enligt uppskattning mellan 40 000 och 50 000 gråsälar i , och beståndet ökar med mellan . fattade även beslut om utökad skyddsjakt på gråsäl i . Gråsälens jakt står i konflikt med det småskaliga kustnära fisket. steg ersättningsanspråken för sälskador till . Det finns därför all anledning att tro att jakt på säl i fortsättningsvis behöver öka i omfattning, då jakten endast omfattar av gråsälsbeståndet, som även fortsatt bedöms ha en stark tillväxt. avskaffades det förvaltningsundantag som möjliggjorde för jägare att i begränsad omfattning och utan vinstsyfte sälja eller skänka bort sälprodukter. Detta försvårar naturligtvis avsevärt för dem som i sin näringsverksamhet är beroende av inkomster från fiske och innebär att sälprodukterna kasseras i stället för att komma till användning. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att åter möjliggöra småskalig försäljning av sälprodukter?
fr · H311537 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:537 Utgiftsökningen 2015 av (M) till Statsrådet (MP) meddelade via ett pressmeddelande att partiet med regeringen har förhandlat fram 2 miljarder som ska tillföras biståndsbudgeten och som ska betalas ut . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om utgiftsökningen om 2 miljarder leder till motsvarande minskning av utbetalningarna .
fr · H311538 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:538 Effektiviteten och kvaliteten i biståndet av (M) till Statsrådet (MP) Hösten har präglats av oklarhet om vad som ska gälla för biståndsbudgeten och . Frågan om avräkningar för flyktingmottagande i har diskuterats. Medieuppgifter gjorde gällande att mer än halva biståndsramen skulle tas i anspråk för detta. Ett samlat beslut från regeringen saknades. Statssekreterare meddelade utrikesutskott först att regeringen inte kommer att föreslå ökningar på avräkningarna för budgeten 2016 av biståndsramen. Ökningen av utgifterna för detta på kan hanteras bland annat genom att senarelägga utbetalningar, meddelades på samma möte. I övrigt hänvisades till att skarpa förslag från regeringen kommer att presenteras i vårändringsbudgeten. meddelar via ett pressmeddelande att förhandlat fram 2 miljarder som ska betalas ut . Regeringsbeslut om anslagskredit på 2 miljarder finns. Resultatet av regeringens hantering av biståndsbudgeten har inte varit särskilt bra utan har lett till oklarheter om avräkningarnas storlek, brist på besked, tidigareläggning av vissa utbetalningar i slutet av budgetåret med aviseringar om senareläggning av andra betalningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur effektiviteten och kvaliteten i biståndet påverkas av oplanerade utbetalningar i slutet av budgetåret.
fr · H311539 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:539 Allmänpreventionens betydelse för domstolarnas rättstillämpning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ändrades på så vis att domstolarna vid val av brottspåföljd inte längre skulle ta hänsyn till om straffet kunde avskräcka andra presumtiva brottslingar från att begå en liknande handling. Därmed försvann den så kallade allmänpreventionen – den allmänna laglydnaden skulle domstolarna inte längre bekymra sig om. Socialdemokraterna trodde inte på straffets avskräckande effekt då och har i alla fall officiellt inte ändrat sig på den punkten. Men () kommenterade statsminister en dom från där straffet bestämdes till livstids fängelse för två män som stått åtalade för terroristbrott i . statsminister meddelade: "Det är en viktig signal från rättssamhället, det är inte okej att åka ner och begå brott mot mänskligheten i andra länder." Uttalandet ger intryck av att statsministern har omvärderat sitt partis snart avståndstagande från tanken att domstolarna bör kunna ta hänsyn till att hårda straff kan ha avskräckande verkan på andra som funderar på att begå liknande brott. Har statsministern omprövat allmänpreventionens betydelse för domstolarnas rättstillämpning, eller menar statsministern att just jihadister, som står i valet och kvalet om de ska begå brott eller inte, utgör ett undantag? Påverkas just jihadister till att avstå från sina planerade illgärningar av fruktan för att svenska domstolar ser strängt på deras tilltag? Med anledning av ovanstående och för att få ett klart besked vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilken är justitie- och migrationsministerns och regeringens inställning i fråga om allmänpreventionens betydelse för domstolarnas rättstillämpning? Ska allmänpreventionen återinföras som en sak för domstolarna att ta hänsyn till vid bestämmande av påföljd och i så fall för brottslingar i allmänhet eller bara för jihadister?
fr · H311540 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:540 Samdistribution av post och tidningar av (M) till Statsrådet (MP) behandlade proposition 2014/15:88 Statens stöd till dagspressen. I följdmotion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) krävdes bland annat förnyad försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar i syfte att bland annat minska tidningarnas distributionskostnader och uppnå miljövinster. Utskottet noterade att den försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post som har genomförts har varit begränsad. För att kunna pröva samdistributionens möjligheter till en samordnad utdelning av tidningar och post ansåg utskottet i likhet med följdmotionärerna och trafikutskottet att det är angeläget och nödvändigt att nya och mer omfattande försök görs. Mot bakgrund av det anförda föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. Därmed tillstyrktes motion 2014/15:3067 yrkande 2. Det skulle kunna ha stor betydelse för tidningsbranschen om ett fungerande system för samdistribution av post och tidningar kunde komma på plats, särskilt i landsbygdsområden. Det är centralt att inriktningen av arbetet beträffande samdistribution inte enbart blir att Posten ska överta utdelningen av morgontidningar, utan att det även blir möjligt att uppdra åt tidningsdistributionsföretag att dela ut post. I vilken utsträckning andra tjänster, som utförs av lantbrevbärare, kan överlåtas till personal hos tidningsdistributionsföretag behöver bli föremål för närmare analys. Det är angeläget att ytterligare försöksverksamhet med samordnad distribution av morgontidningar och post genomförs, i enlighet med tillkännagivande. Det bör då bli fråga om såväl försök där Posten genomför den samordnade distributionen som försök där tidningsdistributionsföretag får distributionsansvaret. Försöksverksamheten bör genomföras i nära samråd med dagstidningarna i försöksområdena och vara så omfattande att det blir möjligt att dra tydliga slutsatser om möjligheter och utmaningar med samdistribution av post och morgontidningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilket arbete har bedrivits i för att tillgodose tillkännagivande om försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar, och när kommer ytterligare försöksverksamhet med samordnad distribution av morgontidningar och post att genomföras?
fr · H311541 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:541 Bristfällig krishantering av regeringen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) befinner sig i en krissituation till följd av det stora antalet asylsökande. Bristen på bostäder är skriande. Skolan och är ytterst ansträngda i delar av landet. Men också hälso- och sjukvården är utsatt för stora påfrestningar. är väntan på en asylprövning lång. De 100 000 asylsökande som kom hit kan tvingas vänta på ett beslut eller i värsta fall ännu längre. Det innebär ytterligare påfrestningar på välfärden och även andra negativa effekter. Det kan dröja innan kan larma om omständigheter i ett asylärende till Säkerhetspolisen. Vi vet också att många människor uppehåller sig i landet illegalt. Risken för parallellsamhällen är uppenbar. började den dramatiska ökningen av antalet nya asylsökande till . Det gick från drygt 6 600 asylsökande till över 24 000 . rapporterar att fick följande information från polisen: ”Vi har noll koll på dem som inte söker asyl.” På samma möte angavs från polisen att uppskattningsvis hälften av migranterna inte anmälde sig till . Detta är en uppskattning som också senare förekommit från polisen i medierna. Men trots detta dröjde regeringen till beslutet om tillfälliga gränskontroller. anlände ungefär 70 000 asylsökande till och, utifrån polisens uppskattning, därutöver nära 70 000 personer som inte sökte asyl. Trots detta avvaktade regeringen fler månader med åtgärder och tonade i stället ned problemen i debatten. Sammantaget visar detta på en ytterst bristfällig krishantering av regeringen. Mot denna bakgrund är min fråga till justitie- och migrationsminister : Varför agerade regeringen så sent på den tydliga krisinformation som fanns tillgänglig ?
fr · H311542 · 2015-12-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:542 Ökad åldersdiskriminering på grund av höjd särskild löneskatt för 65-plussare av (M) till Finansminister (S) Det är viktigt att arbetsmarknaden välkomnar fler seniorer. Inte minst är det viktigt nu när vi har akut brist på lärare, sjukvårdspersonal, personer som jobbar med säkerhet och beredskap med mera – områden där seniorer skulle kunna göra betydande insatser. Därför bör regeringen omgående dra tillbaka sitt förslag om höjd särskild löneskatt för 65-plussare. Detta förslag riskerar att leda till minskad sysselsättning och ännu lägre pensioner för alla. Men det riskerar också att öka åldersdiskrimineringen, som är ett bekymmer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att ompröva beslutet om den höjda löneskatten för personer ?
fr · H311543 · 2015-12-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:543 Beslut om skyddsjakt och licensjakt av (C) till Statsrådet (S) konstaterade i ett beslut att överklagandeförbudet i 58 § 1 jaktförordningen inte är förenligt med vad gäller beslut jakt på arter som skyddas av livsmiljödirektivet. Detta skapar givetvis osäkerhet kring hur en aktiv förvaltning av våra stora rovdjursstammar ska gå till, framför allt när det gäller skydds- och licensjakt på varg. Det finns en stor risk att besluten om jakt kommer att fastna i långdragna juridiska processer – så långa processer att jaktbeslut som fattats av ansvariga myndigheter inte kan verkställas. Regeringen själv har tidigare aviserat sin avsikt att återigen låta dessa typer av beslut prövas i domstol. Statsrådet uttryckte i en interpellationsdebatt att regeringens intention är att säkerställa att beslut om jakt efter varg ska kunna överklagas till domstol. Regeringens otydlighet kring rovdjursförvaltningen skapar stor oro och osäkerhet. Ska människor kunna leva och verka i rovdjurstäta områden är det viktigt att förutsättningarna för en aktiv rovdjursförvaltning där bland annat jakt ingår är tydliga och klara. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens beslut för att säkerställa att beslut om jakt på bland annat varg även i fortsättningen ska kunna vinna laga kraft så att jakten också ska kunna genomföras i praktiken?
fr · H311544 · 2015-12-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:544 Territoriella anspråk av (M) till Utrikesminister (S) har det framkommit att har skapat nya öar i genom att fylla rev med tusentals ton av sand och sten. Detta har lett till konkurrerande territoriella anspråk, förvisso långt från gräns, men fenomenet väcker substantiella frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Föranleder det någon åtgärd eller något initiativ från ministerns och regeringens sida när andra länder på konstgjord väg skapar nya landområden och sedan gör territoriella anspråk?
fr · H311545 · 2015-12-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:545 Refugees welcome av (M) till Statsminister (S) höll statsministern ett tal på vid en manifestation under parollen ”Refugees welcome”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vilka överväganden gjordes inför detta tal, mot bakgrund av de larmsignaler som kom om att migrationsströmmen inte var hanterbar för myndigheter och kommuner?
fr · H311546 · 2015-12-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:546 Migrationssituationen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har fått larmsignaler från hjälporganisationer, tjänstemän och kommuner upprepade gånger beträffande den mycket allvarliga migrationssituationen. Denna utvecklades till vad som kallats landets största prövning i modern tid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför dröjde det ända till innan gränskontroller infördes?
fr · H311547 · 2015-12-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:547 Krisledningsläge samt hanteringen av kris av (M) till Statsrådet (S) Enligt en artikel i hölls en telefonkonferens , kallad av generaldirektör , med företrädare för Försvarsmakten, polisen, länsstyrelserna samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vid telefonkonferensen framkom att migrationssituationen var allvarlig och att flera av myndigheterna försatt sig själva i krisledningsläge samt att ingen myndighet hade ansvaret för att samordna hanteringen av krisen. uppgav också att han varit ”i kontakt med ministeriet”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Fick regeringen eller någon information från telefonkonferensen , och varför dröjde det till innan regeringen fattade beslutet att ge MSB i uppdrag att på nationell nivå samordna alla ansvariga aktörers hantering av krisen?
fr · H311548 · 2015-12-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:548 Gränskontroller av (M) till Statsrådet (S) träffade statsrådet rikspolischef . hävdade då att svensk polis hade kontroll över situationen och att det inte fanns skäl att införa gränskontroller. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtog statsrådet och regeringen för att verifiera att den bild rikspolischefen gav var riktig, och, mot bakgrund av att den bild rikspolischefen gav senare visat sig vara felaktig, har statsrådet förtroende för rikspolischefen?