ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211240 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:240 Statliga jobb och upphandling i hela landet av (S) till Statsrådet (S) av statlig verksamhet har lett till att den statliga verksamheten på mindre orter har försvunnit och att den i allt större omfattning koncentrerats till större städer. Det innebär att nödvändig samhällsservice till enskilda människor, företag och kommuner har försämrats. Det innebär också färre arbetstillfällen för lokala företag, då underlaget för inköp av service och tjänster minskar. Den offentliga upphandlingen i är väldigt stor. köper offentliga institutioner varor och tjänster för . En stor del av detta upphandlas av staten. När statliga myndigheter drar ned på sin verksamhet på många mindre orter koncentreras även den statliga upphandlingen till storstäderna. Det innebär ytterligare minskat antal arbetstillfällen i glesbygden. För att pressa ned den höga arbetslösheten i landet krävs en lång rad olika åtgärder. Det krävs investeringar för att bygga hela landet starkt. Statlig verksamhet är en viktig del i detta. Genom samarbete med lokala företag, kommuner och andra aktörer kan man stärka utvecklingskraften och skapa tillväxt även på mindre orter. Att det dessutom skulle sänka statens kostnader genom lägre hyror och lägre personalomsättning skulle vara väl använda skattepengar. Avsaknaden av regional hänsyn i lokaliseringen av statliga verksamheter är tillväxthämmande. Statens möjlighet att påverka utvecklingen är genom regleringsbreven. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att särskilt beakta regional hänsyn i kommande översyn av regleringsbreven till statliga verksamheter?
fr · H211241 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:241 ansvar för ensamkommande flyktingbarn av (FP) till Statsrådet (S) är det kommunerna som ansvarar för mottagandet av ensamkommande asylsökande barn. ska utreda deras behov och göra placeringar enligt samma regler som för andra barn. Det enskilda barnets behov av stöd ska vara vägledande. I praktiken är det alltför tydligt att det inte alltid fungerar så. I Inspektionen för vård och omsorgs () granskning av det uppmärksammade Yarafallet, var det tydligt att socialnämnden inte utrett flickans behov och familjehemmets lämplighet på det sätt som lagen föreskriver. har också varit tydliga med att missförhållandena inte var unika för kommun. har vi fått höra om två ensamkommande flyktingpojkar, , som först hanterats mycket hårdhänt av väktare i och sedan försvunnit. De är långt från ensamma. SVT Aktuellt rapporterade att 347 ensamkommande flyktingbarn försvann . Av dem har 58 återfunnits. De flesta är tonåringar, men enligt uppgift förekommer det också att barn i förskoleåldern försvinner. Kunskapen om vad som händer med de försvunna barnen är begränsad, men både och en kartläggning från i pekar på att en del av dem utsätts för människohandel, dels för sexuella ändamål, dels för att utnyttjas i stöldverksamhet, tiggeri och tvångsarbete. Andra tros leva som gatubarn. En representant för socialjouren i säger att försvunna ensamkommande barn är ”ett utvecklingsområde”. Jag vill därför fråga: Vad gör statsrådet för att säkerställa att behandlar ensamkommande flyktingbarn med samma omsorg som svenska barn?
fr · H211242 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:242 ansvar för ensamkommande flyktingbarn av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) är det kommunerna som ansvarar för det praktiska mottagandet av ensamkommande asylsökande barn. har dock det övergripande ansvaret, anvisar kommunplaceringar till barnen och ansvarar för att pröva barnets ansökan om asyl. har vi fått höra om två ensamkommande flyktingpojkar, , som först hanterats mycket hårdhänt av väktare i och sedan försvunnit. De är långt från ensamma. SVT Aktuellt rapporterade att 347 ensamkommande flyktingbarn försvann . Av dem har 58 återfunnits. De flesta är tonåringar, men enligt uppgift förekommer det också att barn i förskoleåldern försvinner. När medierna hörde sig för med polisen i om de två försvunna pojkarna gavs först uppgiften att ingen insats pågick för att leta efter dem. Detta har sedermera dementerats, men tecknen på att försvunna ensamkommande barn inte tas på samma allvar som försvunna svenska barn är tyvärr alltför många och tydliga. Kunskapen om vad som händer med de försvunna barnen är begränsad, men både och en kartläggning från i pekar på att en del av dem utsätts för människohandel, dels för sexuella ändamål, dels för att utnyttjas i stöldverksamhet, tiggeri och tvångsarbete. Andra tros leva som gatubarn. En representant för socialjouren i säger att försvunna ensamkommande barn är ”ett utvecklingsområde”. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vad gör justitie- och migrationsministern för att ska säkerställa ett gott mottagande av ensamkommande flyktingbarn?
fr · H211243 · 2015-02-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:243 Polisens ansvar för försvunna barn av (FP) till Statsrådet (S) har vi fått höra om två ensamkommande flyktingpojkar, , som först hanterats mycket hårdhänt av väktare i och sedan försvunnit. De är långt från ensamma. SVT Aktuellt rapporterade att 347 ensamkommande flyktingbarn försvann . Av dem har 58 återfunnits. De flesta är tonåringar, men enligt uppgift förekommer det också att barn i förskoleåldern försvinner. När medierna hörde sig för med polisen i om de två försvunna pojkarna gavs först uppgiften att ingen insats pågick för att leta efter dem. Detta har sedermera dementerats, men tecknen på att försvunna ensamkommande barn inte tas på samma allvar som försvunna svenska barn är tyvärr alltför många och tydliga. Kunskapen om vad som händer med de försvunna barnen är begränsad, men både och en kartläggning från i pekar på att en del av dem utsätts för människohandel, dels för sexuella ändamål, dels för att utnyttjas i stöldverksamhet, tiggeri och tvångsarbete. Andra tros leva som gatubarn. En representant för socialjouren i säger att försvunna ensamkommande barn är ”ett utvecklingsområde”.Jag vill därför fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att säkerställa att polisen behandlar försvunna ensamkommande flyktingbarn med samma omsorg som svenska barn?
fr · H211244 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:244 Användning av polisresurser av (M) till Statsrådet (S) Polisens verksamhet är omfattande och innefattar många olika uppgifter. Huvuduppgifterna är dock att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. Till polisens uppgifter hör bland annat att pröva ansökningar om tillstånd av olika slag, att svara för tillsyn av vissa verksamheter, att utreda och ge handräckning åt andra myndigheter och att hantera förlustanmälningar och hittegodsärenden. Polisen är också landets passmyndighet som utfärdar och i förekommande fall återkallar pass. Ansvar för tillsyn och stängsling kring gruvhål där det finns risk för att människor och djur kommer till skada är andra exempel på uppgifter som åvilar polisen. Stora resurser går åt till transporter av frihetsberövade personer, omhändertagande och förvar av berusade samt omhändertagande, transport, avlivning och försäljning av djur. Det påverkar ofta planeringen av arbetet, och uppgifterna saknar direkt anknytning till polisens huvuduppdrag eller kräver polisens särskilda våldsmonopol eller utbildning och kompetens. I syfte att renodla polisens arbetsuppgifter tillsatte alliansregeringen en utredning med uppgift att se över vilka verksamheter som kan utföras av någon annan i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten. En delredovisning om polisens uppgifter på djurområdet skulle redovisas i ett delbetänkande , uppdraget i övrigt . Regeringen beslutade emellertid att lägga ned utredningen i samband med delredovisningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet och regeringen att ta för att renodla polisens verksamhet utan aktuellt utredningsunderlag från den nu nedlagda utredningen?
fr · H211245 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:245 Straffskärpning vid hatbrott av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Hatbrott är allvarligt och avskyvärt. Samhället måste tydligare markera och signalera att ett sådant motiv vid en brottslig handling ska vara betungande för den enskilde. För sedan skärptes lagstiftningen, och ambition har varit att skärpa synen på hatbrott, exempelvis om motivet bakom brottet berott på personens sexuella läggning, etnicitet eller religiösa tillhörighet. När , Brå, presenterade sin rapport konstaterades att hatbrott är ett problem som vi måste reagera på och förebygga. Studier visar att det finns regionala skillnader när det gäller de olika typerna av hatbrott. Exempelvis är antalet hatbrott med antisemitiska motiv högre i än i andra städer. Det finns också indikationer på att den enskilda gärningsmannen inte alltid tilldelas en straffskärpning även om brottet är att kategorisera som ett hatbrott – detta enligt uppgifter från medierna och polisen, men också från forskare vid . vill se en kartläggning och en analys av detta. Syftet är att nå en ordning där hatbrotten straffas hårdare, dvs. att den straffskärpning som avsetts i lagstiftningen bättre tillämpas i sådana ärenden. Ytterst handlar det om förtroendet för rättsväsendet och enskilda personers vilja att anmäla brott. Det är även viktigt att lyfta faktorer som tydligt kan förklara varför vissa människor begår brott där motivet exempelvis har att göra med att offret är jude eller . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Överväger ministern och regeringen en kartläggning och analys av hatbrottsligheten samt andra åtgärder för att säkerställa att personer som begått hatbrott också tilldelas straff enligt gällande straffbestämmelser?
fr · H211246 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:246 Bullerregler för bostadsbyggande invid järnvägar av (C) till Statsrådet (MP) tycks ha olika bullerkrav för bostadsbyggande i närheten av järnväg på orter under 30 000 invånare jämfört med andra orter. Dessa regler förhindrar till exempel bygget av nya lägenheter i inom en radie om från järnvägen. För , som är ett stationssamhälle och en inflyttarkommun, betyder det att man inte kan förtäta och bygga nytt för att möta efterfrågan på nya bostäder. Detsamma gäller för . I , och är det däremot fritt fram att bygga nära järnvägen, då man enligt regler kan hävda ”synnerliga skäl”. Detta hämmar bostadsbyggandet generellt och försvårar för orter längs våra järnvägar att utvecklas. Är det statsrådets och regeringens uppfattning att det ska finnas olika bullerkrav för bostadsbyggande beroende på invånarantalet i de orter som berörs av järnvägsbuller?
fr · H211247 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:247 Bankernas kontanthantering av (V) till Statsrådet (MP) Vi kan gång på gång ta del av hur företag och föreningar men även privatpersoner har svårt att lämna kontanter eller ta ut kontanter på banken. Antalet bankkontor som slutat med kontanthantering har ökat drastiskt . har inga åtgärder vidtagits från politiskt håll för att förhindra den utvecklingen trots att man inte fattat något beslut om att upphöra med kontanter. Det är rimligt att kräva att bankerna ska upprätthålla kontanthantering så länge kontanterna finns kvar, vilket de kommer att göra under överskådlig framtid. Dagens situation påverkar väldigt många företag med flera negativt då de inte kan bli av med dagskassor eller insamlingar på ett enkelt och säkert sätt. På landsbygden blir problemet ännu större då det även är långt emellan de bankkontor som finns. Om då det närmaste bankkontoret är ett kontantlöst sådant innebär det stora problem för den som drabbas. har föreslagit att man antingen via eller via lag ålägger bankerna att tillhandahålla kontanthantering på ett enkelt, säkert och smidigt sätt. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att bankerna upprätthåller en för företag, föreningar och privatpersoner rimlig kontanthantering?
fr · H211248 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:248 Finska språkets ställning i som nationellt minoritetsspråk av (FP) till Statsminister (S) har riktat kritik mot när det gäller utbildningssituationen för landets nationella minoriteter, däribland sverigefinländare. har granskat hur lever upp till den europeiska minoritetsspråksstadgan, och kommenterar flera punkter. Professor från är orolig för de svenska minoritetsspråkens framtid. Åtgärder behövs framför allt i skolundervisningen. När det gäller modersmålsundervisningen i minoritetsspråken har antalet undervisningstimmar inte ökat, kommunerna prioriterar inte undervisningen och elevernas möjligheter till undervisning beror helt på var de bor. Modersmålsundervisning är mycket viktig för utvecklingen och revitaliseringen av nationella minoritetsspråk. De finskspråkiga friskolorna gör ett ovärderligt jobb för att hålla det finska språket och den svensk-finska kulturen levande i . Det har dock framkommit att det funnits svårigheter för små svensk-finska friskolor att få tillstånd att starta. Det behövs därför en genomlysning av orsakerna till detta för att få en klarare bild av vad som försvårar startande av svensk-finska skolor. Friskolorna har bidragit till lösningar för modersmålsundervisning i finska. En stor del av de sverigefinska familjerna ger upp när möjligheten saknas. Många barn riskerar att ställas utanför modersmålsundervisningen. Statsminister uttalade i valrörelsen gällande finska friskolor och arbetet kring friskolornas ställning ger anledning att känna oro. På frågan om åtgärder för att underlätta finskspråkig undervisning i friskolor svarade statsministern att ”skolan ska bidra till integration, inte segregation”, vilket tolkades som att statministern inte vill underlätta framkomsten eller driften av finskspråkiga friskolor av integrationsskäl. De finskspråkiga friskolorna har burit stort ansvar för att tillgången till finska språket värnats. Detta har påverkat möjligheten för barn och ungdomar, den sverigefinska nationella minoriteten, att studera finska. Jag vill därför ställa följande fråga till statsminister : På vilket sätt avser statsministern att förstärka möjligheten för barn och ungdomar att lära sig finska i egenskap av nationell minoritet om friskolornas roll inte ska värnas?
fr · H211249 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:249 Dåliga hyresvärdar av Nooshi Dadgostar (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen och Hyra listade värsta hyresvärdar. Vissa missköter sig och gör sig oanträffbara för att öka den egna kassan, andra är helt enkelt kunskapsmässigt inte lämpade att ta det ansvar det innebär att förse människor med hem att bo i. Många hyresgäster får själva gå in med pengar och engagemang för att förbättra situationen. I vissa fall kan bostäderna till och med vara direkt hälsofarliga. Det kan handla om vattenläckor, mögel och ohyra som aldrig åtgärdas eller annan typ av eftersatt underhåll. fanns en förvärvslag som innebar att dåliga hyresvärdar kunde förhindras att överta hyresfastigheter före överlåtelsen. Den avskaffades 2010. menar att det är dags att på nytt införa en sådan lagstiftning. Det finns också skäl att överväga åtgärder som sätter press på fastighetsägaren att ta sitt lagstadgade ansvar för renovering och underhåll där detta inte sköts. Att införa en möjlighet att vitesförelägga fastighetsägare som inte uppfyller rimliga krav på underhåll och renovering är en sådan åtgärd. Det finns säkert fler sätt att se till att barn och vuxna slipper leva i vanskötta hus. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser justitie- och migrationsministern att göra för att åtgärda problemet med hyresvärdar som inte tar hand om sina fastigheter?
fr · H211250 · 2015-02-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:250 Regeringens Arktispolitik och förhållandet till av (M) till Utrikesminister (S) Den nya regeringen har tydligt visat att är prioriterat. Det är en förändring av den tidigare förda politiken. nämns inte ens i den nya utrikesministerns utrikesdeklaration. är strategiskt viktigt, inte minst säkerhetspolitiskt men också miljömässigt och ekonomiskt. Att arbeta strategiskt med Arktisregionen skapar fördjupad integration i vårt närområde, nya plattformar för utrikespolitiska prioriteringar och förstärkt europeisk säkerhet. Det svenska ordförandeskapet i var framgångsrikt och gjorde att rådet blev ett forum för att arbeta och komma överens. Arbetet i har också beskrivits som diplomati i förskott. I ljuset av oron i omvärlden och aggression vill jag fråga utrikesminister : Kommer utrikesministern att driva någon politik för Arktisområdet, vilka prioriteringar ska en sådan politik innehålla, och hur kommer ministern att förhålla sig till deltagande i ?
fr · H211251 · 2015-02-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:251 Intentionerna med Ostlänken av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen gav 2012 det viktiga järnvägsprojektet klartecken. Det var ett mycket efterlängtat beslut för hela och kanske framför allt för och , eftersom Ostlänken ger nya möjligheter för arbetspendling i regionen och för att knyta samman flera stora arbetsmarknadsregioner. Dessutom frigörs plats för fler tåg på som det är klimatsmart och bygger bra förutsättningar för tillväxt i regionen. Planeringsarbetet är i full gång och byggstart är planerad till 2017. Jag har noterat att stadsrådet också har sett potentialen i Ostlänken, då hon på deras hemsida () uttalat att ”Ostlänken och Götalandsbanan är oerhört viktiga för transporterna i den tätbefolkade södra delen av landet. blir transporterna mer hållbara då de frigör utrymme på järnvägen för gods och pendlingstrafik. Pendlingsmöjligheterna över länsgränserna blir bättre som mer gods kan föras över från väg till järnväg.” Oron är därför stor när regeringen i sin så kallade Sverigeförhandling gav tilläggsuppdrag om att göra utredningar som av olika skäl avfärdades . Det tycks också som om Ostlänken kommer att förvandlas till ett storstadsprojekt där det viktiga är att knyta ihop , och med höghastighetsjärnväg. Det är inte rimligt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet att se till att tidigare intentioner med Ostlänken förverkligas och att den fjärde storstadsregionen /inte blir en marginaliserad del av Götalandsbanan?
fr · H211252 · 2015-02-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:252 Cigarettpaketen och yttrandefriheten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I regeringen är det justitie- och migrationsminister som är ansvarigt statsråd för grundlagarna. Folkhälsominister har låtit förstå att regeringen vill införa krav på att cigarettpaket ska vara helt neutrala (18/2). Det skulle innebära krav på ”dekorfria paket som alla har samma neutrala färg, oavsett märke, och där varumärket skrivs med ett neutralt typsnitt”. Inget utrymme skulle ges för tillverkarna att med egna ord informera om sina produkter. Enligt den svenska tryckfrihetsförordningen är cigarettpaket en tryckt skrift varför det torde strida mot i varje fall andan i grundlagen att – som är inne på – helt utestänga tillverkaren att meddela sig med konsumenterna. har i EU-förhandlingarna kämpat för – och lyckats – behålla en fri yta på cigarettpaketen, just därför att det svenska genomförandet av EU:s tobaksdirektiv inte ska komma i konflikt med den svenska grundlagsskyddade tryckfriheten. Resultatet av ansträngningarna i förhandlingsarbetet blev att den standardiserade varningstexten på cigarrettpaketen inte behöver täcka av ytan, medan får användas för tillverkarnas egen produktinformation. Så min fråga till justitie- och migrationsminister är om han och regeringen har övergett den svenska förhandlingslinjen i EU och är beredda att utmana de principer som vår svenska tryckfrihetslagstiftning bygger på?
fr · H211253 · 2015-02-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:253 Ekonomisk styrning och utvärdering av Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) har det svenska försvarets ekonomiska styrning genomgått omfattande förbättringar. finns dock flera områden där ytterligare åtgärder behövs. För sedan redovisade i en rapport att möjligheterna till finansiell styrning och uppföljning vad gäller materielförsörjning och logistik väsentligt kan förbättras. Som huvudorsak till att den finansiella styrningen inte fungerar anges att finansieringsmodellen mellan FMV och Försvarsmakten är för komplex och inte heller är i överensstämmelse med de normer som tillämpas inom annan statlig förvaltning. Vidare framgår i rapporten ”att det råder obalans mellan Försvarsmaktens ansvar enligt myndighetsförordningens tredje paragraf och myndighetens befogenheter i form av att kunna agera som kompetent beställare.” Det kan konstateras att den beställar- och utförarmodell som tillämpas inom övrig statsförvaltning inte har samma förutsättningar att framgångsrikt tillämpas inom försvarets materielförsörjning. Resultatet av detta är att resurser inte används kostnadseffektivt. Med anledning av detta vill jag fråga: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta i syfte att förbättra finansieringsmodellen mellan FMV och Försvarsmakten?
fr · H211254 · 2015-02-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:254 Etableringslotsar för nyanlända av (FP) till Arbetsmarknadsminister (S) Etableringsreformen infördes på initiativ av och alliansregeringen. Syftet var att reformera hela integrationspolitiken och höja ambitionsnivån oavsett till vilken kommun man som nyanländ kom. Arbetsförmedlingen fick uppdraget att samordna och besluta om etableringsinsatser för nyanlända i . Fokus ska utifrån denna reform ligga på snabbaste vägen till arbete, en viktig princip i integrationspolitiken. Arbetsförmedlingen har meddelat att lotstjänsten, som upphandlas via lagen om valfrihet (LOV), avskaffas. Bakgrunden är oegentligheter, fusk och oseriösa aktörer. Det är viktigt att lotsverksamheten fungerar vid sidan av etableringsinsatserna språk och praktik. Därför var ett omtag nödvändigt. har tidigt i budgetpropositionen, som en majoritet i antagit, fört fram att åtgärder behövs för att höja kvaliteten och få bort de oseriösa aktörerna inom lotsverksamheten, men också att rätten till lots ändras och blir en behovsprövad insats som arbetsförmedlaren bedömer i varje enskilt fall. Mot bakgrund av att det råder oklarhet i vad regeringen vill med etableringslotsarna vill jag ställa följande fråga: Kommer arbetsmarknadsminister och regeringen, utöver en proposition om att ändra rätten till lots, föreslå en ny modell där seriösa etableringslotsar kan fortsätta att verka på Arbetsförmedlingens uppdrag som en del av etableringsreformen?
fr · H211255 · 2015-02-23 00:00:00 — Fråga 2014/15:255 Ökat våld i skolan av (FP) till Utbildningsminister (MP) , alltså, varje gång jag går ut i korridoren på rasten eller så ser jag någon som blir sparkad eller så. Det händer så man blir van vid det, säger hon.” Orden kommer från som är elevskyddsombud på en skola i och är en del av ett reportage som gjort när de besökt skolor i , och . har antalet anmälningar om våld i skolan som ser som allvarligt ökat med . ändrades systemet så att man kan anmäla på nätet, så resultatet kan visa på att skolorna har blivit bättre på att anmäla. Oavsett så är det helt oacceptabelt att våra barn och unga ska behöva vistas i en sådan miljö. anser att vi måste ta krafttag mot våld och mobbning. Därför stärkte vi lärarnas befogenheter att ingripa mot elever som beter sig illa. Till exempel får skolan flytta mobbare och lärarna kan beslagta störande föremål. Alliansregeringen tillsatte en utredning för att analysera vad mer som behöver göras för att skapa ordning och reda. Utredningen föreslår att skolor bör kunna ge ordningsomdömen till elever i högstadiet och i gymnasieskolan. Omdömena ska då kunna tas in i en bilaga till terminsbetygen, men inte till slutbetyget, och de ska ges som en skriftlig kommentar, inte i en betygsskala. Att det är så pass vanligt med våld och kränkningar i skolan som antalet anmälningar till visar är något vi måste se allvarligt på och se till att skolan blir den plats den ska vara, nämligen en trygg och säker plats för våra barn och unga. Vilka åtgärder kommer utbildningsminister att vidta med anledning av det ökade våldet i skolan?