ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212453 · 2015-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:453 av (M) Demokratibistånd till har frågat mig hur jag och regeringen ska arbeta för att genomföra ökade satsningar på demokratistöd till och för att stödet till ska nå demokratiska rörelser. Jag delar uppfattning att vi bör föra en tydlig och principfast linje mot , där vi inte tvekar att påtala för om landets övergrepp mot folkrätten och aggression mot . ska vi driva en aktiv politik för att utveckla kontakterna mellan det svenska och det ryska samhället och stödja en demokratisk utveckling i . Det är viktigt att stödet till det civila samhället kan utvecklas, både vad det gäller kapacitet och innehåll. Det blir dock allt svårare för svenska och ryska partners att samarbeta. Repressiva ryska lagar utpekar organisationer med internationellt stöd som ”utländska agenter” vilket ger dåliga associationer av historisk karaktär i och i princip leder till att verksamheten och finansieringen av välrenommerade rysk civilsamhällesorganisationer stryps. Till detta kommer lagstiftning som begränsar t.ex. hbtq-organisationers möjligheter att verka. Trots denna utveckling fortsätter många i det ryska samhället att verka för ett mer demokratiskt . Vi bör därför fortsätta att utveckla de samarbeten och utbyten som sker mellan svenska och ryska regioner och kommuner, samhällsengagerade medborgare, journalister och andra i både och . Det är viktigt att fortsätta stödet som inleddes efter kollaps, t.ex. till civilsamhälls-organisationer som hjälper utsatta personer, såsom att ge juridisk hjälp i MR-frågor, arbeta med att upplysa om kaukasiska fängelseinterners rättigheter och hbtq-personers situation i tider då deras mänskliga rättigheter alltmer kränks. Vid sidan av detta ges även svenskt stöd till akademiska och kulturella utbyten. Fler stipendier bör kunna ges till ryska ungdomar för studier i och ungdomsytbytet bör öka. Det regionala samarbetet fortsätter att utvecklas, såsom , vilket skapar många samverkansformer med det civila samhället. Även Östersjösamarbetet är av stor vikt och deltar också i detta. avser därför att fortsätta att stödja denna typ av utbyten liksom att ge stöd till demokratiska rörelser i det ryska samhället, och slå vakt om denna viktiga del av våra relationer.
frs · H212454 · 2015-04-29 00:00:00 — Dnr N2015/3616/TIF Svar på fråga 2014/15:454 av (M) Östlig förbindelse har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att beakta tillkännagivande angående en östlig förbindelse och om regeringen kommer att inkludera en östlig förbindelse i den kommande infrastrukturpropositionen. Jag vill inleda med att påpeka att det finns en pågående utredning som enligt sitt direktiv har till uppgift att analysera och pröva möjliga finansieringslösningar för en östlig förbindelse i . Frågan om en östlig förbindelse ingår i den utredning som den förra regeringen tillsatte om utbyggnad av nya stambanor och åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna, den så kallade Sverigeförhandlingen. Jag ser positivt på att utredningen kommer att förhandla om bland annat åtgärder för förbättrad tillgänglighet och ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna. Regeringen avser att avvakta utredningens arbete innan ytterligare åtgärder vidtas. Jag kan inte föregripa det pågående arbetet med infrastrukturproposition och efterföljande åtgärdsplanering och inte heller tillkännagivande som bereds inom .
frs · H212455 · 2015-04-29 00:00:00 — Dnr S2015/3063/FS, S2015/3114/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2014/15:449 Patientsäkerhet och fråga 2014/15:455 Patientsäkerhet utan resurser av (M) har frågat mig om jag står bakom alliansregeringens långsiktiga patientsäkerhetsarbete samt vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att minska antalet vårdskador. har också frågat mig varför jag inte avser fortsätta det långsiktiga arbete kring patientsäkerhet som alliansregeringen påbörjat och varför resurser tas bort från denna långsiktiga satsning. Vårdskador orsakar stort lidande för den enskilde och höga kostnader för samhället. Lidande och kostnader som till viss del varit möjliga att undvika om adekvata åtgärder vidtagits av vården. Redan när patientsäkerhetssatsningen inleddes var det tydligt från dåvarande regering att satsningens resultat skulle komma att behöva tas om hand inom ramen för ordinarie strukturer efter satsningens slut. Vare sig i föregående regerings budgetproposition eller allianspartiernas budgetmotion fanns något förslag om förlängning av patientsäkerhetssatsningen. Andelen vårdrelaterade infektioner har varit relativt . SKL har i sin rapport infektioner i en studie jämfört hur man arbetar vid olika sjukhus och i olika landsting med att förebygga dessa infektioner och hur man arbetar med att lära av erfarenheterna. Det finns stora regionala skillnader och det visar att det på flera håll går att minska de vårdrelaterade infektionerna till en lägre nivå . Ett förbättringsarbete på området pågår, med utgångspunkt i rapporten, i flera landsting. En del av arbete mot antibiotikaresistens är förebyggande åtgärder, såsom minimering av smittspridning, tidig upptäckt och snabba åtgärder. strategi på detta område uppdateras . Patientsäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och berörda myndigheter. Regeringen avsätter medel till SKL för att fortsätta arbetet med att stödja vården i patientsäkerhetsarbetet och bibehålla den infrastruktur som byggts upp. Även har fått fortsatt uppdrag att följa och analysera patientsäkerhetsutvecklingen . En kontinuerlig dialog med och på patientsäkerhetsområdet pågår. Det är av största betydelse att arbetet för att minska vårdskadorna forsätter.
frs · H212456 · 2015-04-29 00:00:00 — Dnr Fi2015/2362 Svar på fråga 2014/15:456 av (M) Bensinskattens effekt på har frågat mig på vilket sätt jag anser att en höjning av bensinskatten ökar konkurrenskraft och människors möjlighet att leva och bo i hela . Av utsläppen av växthusgaser i sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter härrör ungefär hälften från bensin och dieselbränsle förbrukat inom transportsektorn. Regeringens mål är att minska miljöpåverkan från transportsektorn och flytta långväga transporter från väg till tåg och sjöfart. Höjningen av energiskatten på drivmedel och den årliga omräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för bensin och dieselbränsle sker mot bakgrund av att det är angeläget att öka drivmedelsbeskattningens miljöstyrande effekt. Härigenom skapas ökade förutsättningar för att stegvis öka omställningstrycket i transportsektorn från användning av bensin och dieselbränsle till andra alternativ som bidrar till minskade växthusgasutsläpp, inklusive att öka efterfrågan på mer bränslesnåla bilar och alternativa transportmedel. Staten har ett stort budgetunderskott. Genom att höja skatten på drivmedel kan vi finansiera viktiga reformer, inte minst för landsbygden. Förutom att regeringen kraftigt investerar i ökat järnvägsunderhåll kommer också andra investeringar att genomföras, bland annat inom landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen. Programmen omfattar satsningar på företagande, kompetensutveckling, bredband, hållbara transporter och service. Insatserna kommer att ha stor betydelse för att stärka landsbygdens förutsättningar till hållbar tillväxt. Regeringen investerar också i en utbyggnad av högskolor i hela landet. Hela , tätort och landsbygd, kommer att gynnas av att når sina klimatmål. Man ska också komma ihåg att bensinpriset är lägre än det var för bara och att oljepriset väntas ligga kvar på en lägre nivå än det gjort .
frs · H212457 · 2015-04-29 00:00:00 — Dnr N2015/3672/MRT Svar på fråga 2014/15:457 av (KD) i incidenter har frågat försvarsministern om han mot bakgrund av det som framförts avser ta några initiativ inom EU i frågan. Frågan ska ses mot bakgrund av de händelser när utländsk militär luftfart flugit nära civil luftfart över . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har vi sett en ökad aktivitet med utländska militära luftfartyg som flugit nära civila luftfartyg i internationellt luftrum över sydvästra . Detta utgör en potentiell risk för civil flygtrafik eftersom flygtrafikledningen inte upptäcker planen när de inte har aktiverade transpondrar. Regeringen tar den här utvecklingen på största allvar. Militär luftfart och annan statsluftfart omfattas inte av de regler som finns för den civila luftfarten, till exempel om separationsavstånd. I stället ska statsluftfart enligt Chicagokonventionen uppfylla principen om vederbörlig hänsyn, så kallad due regard, i luftrummet. har påtalat vikten av att visa vederbörlig hänsyn för ryska företrädare , i såväl som . har också varit pådrivande i att uppmärksamma frågan i de internationella samarbetsfora som finns på flygområdet. Exempelvis lämnade med stöd av andra länder och organisationer in ett arbetspapper om just detta vid den internationella civila luftfartsorganisationens () högnivåkonferens om flygsäkerhet , där rekommendationer togs med i konferensens slutdeklaration. Därefter anordnade ett symposium i på samma tema, där , ett antal av våra grannländer och också medverkade. Inför konferensen hade den europeiska byrån för luftfartssäkerhet () tagit fram den rapport hänvisar till. Vid Parismötet diskuterades rapporten och dess rekommendationer, olika länders erfarenheter av civil/militär koordinering delades och förslag om att inrätta en arbetsgrupp och uppdatera riktlinjer fördes fram. Detta internationella arbete med att hitta gemensamma tolkningar av principen om due regard och för ett mer ansvarsfullt beteende i luftrummet fortsätter att vara högprioriterat av den . Parallellt med det internationella påverkansarbetet förs också dialog mellan berörda myndigheter i och och åtgärder vidtas i syfte att förbättra flygsäkerheten i området.
frs · H212461 · 2015-04-29 00:00:00 — Dnr U2015/2520/ Svar på fråga 2014/15:461 av (M) Utbildningsministerns nyttjande av regeringsplanet har frågat mig om jag i min tjänsteutövning fortsättningsvis kommer att använda flyg vid kortare resor eller att resa på annat sätt. Jag vill börja med att betona att jag aldrig har flugit mellan och . När det gäller resor generellt kommer jag att fortsätta följa de resepolicys som finns inom , precis som jag har gjort . Regeringen anser att rutiner kring flyget ska ta största möjliga hänsyn till klimat och miljö. kommer att verka för att tydlig information finns för det fall det plan som ska användas utgår från i stället för , som är huvudstationeringsort för statsflyget.
fr · H211489 · 2015-05-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:489 Avskaffande av roamingavgifter inom EU av (M) till Statsrådet (MP) har frågan om att avskaffa extraavgifter - så kallade roamingavgifter - för att använda mobiler i andra EU-länder varit aktuell. Det skulle kraftigt underlätta för personer som reser inom EU ifall avgiften avskaffades. Enligt beräkningar från EU skulle en gemensam digital marknad öka bnp i unionen med . Det skulle starkt kunna bidra till att unionens länder snabbare kan återhämta sig från den finanskris som just varit. ställer sig nu bakom den fleråriga planen för avskaffande av roamingavgiften i stället för att gå på den linje som skulle leda till ett avskaffande . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Under vilka omständigheter och på vilka fakta har statsrådet baserat sitt ställningstagande om att en snabbare tidsplan än den fleråriga skulle vara orealistisk att genomföra?
fr · H211490 · 2015-05-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:490 Europeiskt samarbete mot påverkansoperationer i medierna av (M) till Utrikesminister (S) Frågan om påverkansoperationer diskuteras mycket i och agerande från EU har efterlysts. I svar på en skriftlig fråga, 2014/15:181, om EU och rysk informationskrigföring uttalade regeringen bland annat: ”EU:s svar på denna utveckling har varit otillräckligt. Regeringen har därför konsekvent verkat för att EU:s institutioner bör förstärka sina insatser och ta en tydlig, ledande roll för att – tillsammans med medlemsstaterna – proaktivt sprida korrekt information om EU:s politik och dess bevekelsegrunder samt korrigera felaktigheter. Detta blev också utfallet av det extraordinära Rådet för utrikes frågor , som tydligt uppdrar åt EU:s höga representant att förstärka ansträngningarna för att förbättra EU:s strategiska kommunikation.” finns en möjlighet för att aktivt delta i det arbetet. Enligt en artikel i nättidningen euobserver () vill EU:s utrikestjänst anställa en handfull ryskspråkiga "myth-busters" för att motverka rysk påverkan och propaganda i medierna. Detta är enligt medieuppgifter en del i en bredare ansats från EU:s sida. Enligt artikeln finns inga medel avsatta på utrikestjänsten för detta utan de olika medlemsstaterna som bidrar kommer att betala kommunikationsexperternas lön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Är denna insats något som ministern och den har en politisk vilja att prioritera och delta aktivt i och därför avsätta medel till?
fr · H211491 · 2015-05-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:491 Militärallianser av (M) till Statsminister (S) Statsminister uttalar sig negativt om svenskt Natomedlemskap i en artikel i () Statsministern hävdar att ett Natomedlemskap "inte skulle tillföra oss någon säkerhet i närområdet. Det skulle tvärtom skapa mer osäkerhet. Det är bra att och är alliansfria. Då har du två geografiska ytor fria. Det är inte bra om två militärallianser har direktkontakt". Uttalandet har uppmärksammats och väcker många frågor. En uppenbar fråga är vad statsministern avser med en andra militärallians som då enligt statsministern inte ska ha kontakt med Nato.
fr · H211492 · 2015-05-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:492 Det ökade förtrycket på av (FP) till Utrikesminister (S) meddelade och att de ämnar återupprätta de diplomatiska förbindelserna. meddelade att man lättar på handelsembargot och på de ekonomiska sanktionerna. Förhoppningen om en annan framtid började spira på . Många är vi som också hoppades på en ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Utvecklingen pekar tyvärr på det motsatta. Den historiska upptiningen i relationen mellan och verkar ha skapat nya spänningar mellan ett samhälle som vill utvecklas ekonomiskt och den allt tuffare repression som gjort sig skyldig till efter . Människorättsorganisationer vittnar om ett ökat förtryck mot oppositionen och ett växande antal arresteringar, som riktat sig bland annat mot organisationen de . I den utrikespolitiska debatten framförde utrikesministern att en återupprättad bilateral dialog är en viktig komponent i regeringens engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och reformer på och den 8–besöker kabinettsekreterare landet. utgår från att den ökade repressionen mot oppositionen kommer att stå högt upp på kabinettsekreterarens agenda i samtalen med såväl företrädare för den demokratiska oppositionen som den kubanska regimen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka besked kommer utrikesministern att genom kabinettsekreteraren avkräva företrädare för den kubanska regimen vad gäller frågan om det ökande förtrycket av oliktänkande på ?
fr · H211493 · 2015-05-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:493 Omsorg och ekonomi för äldre personer av (M) till Statsrådet (S) Den oförberedda vänsterregeringens förslag gällande äldre människors villkor fortsätter att förvåna. Löftessvek efter löftessvek. Först basunerar man ut att regeringen satsar på äldre. Det visar sig vid en närmare granskning handla om 60 nya och 362 nya miljoner . Man kan undra hur det ska räcka till att anställa 5 000 nya undersköterskor i äldreomsorgen, som regeringen lovar. växer förvåningen när vänsterregeringen, ovanpå denna så kallade satsning som dels är en omdisponering av medel, dels en reell neddragning gällande Alliansens satsningar på äldreboendegaranti, måltidslyft, demensplan och kompetenssatsningar på medarbetare och chefer i äldreomsorgen, föreslår avgiftshöjningar på äldres hemtjänst. Varför denna jakt på äldres omsorg och ekonomi? ”Regeringen vill ge kommunerna möjlighet att tillämpa en högre gräns för dels avgifter för hemtjänst i ordinärt och särskilt boende, dagverksamhet och hälso- och sjukvård. Dels avgifter för särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen. Förslaget innebär att takbeloppen höjs med jämfört med takbeloppen . Förslaget medför att kommunernas möjlighet till avgiftsuttag ökar.” (Källa: Ds 2015:23) Den föreslagna höjningen, enligt regeringens departementsskrivelse, innebär en ökning med mer i avgifter och brukare. Det handlar om minst 78 000 individer som drabbas av detta vid användandet av för äldre. Är detta också, enligt regeringen, en så kallad satsning på äldre? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att kvaliteten och tillgängligheten ökar i hemtjänst för äldre när man gör det dyrare, samt hur stärker det de äldres situation, förbättrar deras omsorg och ekonomi, när det blir dyrare för den enskilde?
fr · H211494 · 2015-05-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:494 Handläggningstiderna på NFC av (M) till Statsrådet (S) avlämnade justitieombudsmannen ett uttalande om att handläggningstider hos dåvarande () tyvärr var alltför långa, speciellt avseende vapenundersökningar. bytte SKL namn till Nationellt forensiskt centrum (NFC). De långa handläggningstiderna uppgavs medföra att förundersökningar tog väsentligt och att häktningstiderna för misstänkta därmed ökade. NFC hanterar ca 100 000 ärenden . En mindre del av dessa klassas som så kallade förtursärenden. De kan vara stämplade som brådskande då gärningsmannen sitter häktad eller att datum för åtal redan bestämts. Andelen ärende som stämplas med förtur verkar dock öka dramatiskt. Då dessa ärenden måste hanteras först riskeras dröjsmål på övriga ärenden som inte har fått förtur. Detta kan tyvärr innebära att misstänkta personer får sitta frihetsberövade längre än vad som är rimligt. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att ta några initiativ i syfte att minska handläggningstiderna för vapenärenden på NFC?
fr · H211495 · 2015-05-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:495 Diskriminering på grund av handskakning av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) besöktes en läkarmottagning i av en kvinna som behövde en magundersökning. Kirurgen sade hej när hon kom in på mottagningen och räckte sedan fram handen för att hälsa. Efter att kvinnan tittat på sin make och fått bekräftat att hon inte skulle ta kirurgen i hand uteblev handskakningen, och mannens efterföljande beteende ledde enligt uppgift till tumult. Resultatet blev till slut att vårdföretaget remitterade den kvinnliga patienten till en annan läkare eftersom man ansåg att en undersökning skulle vara ohållbar. Detta slutade med att stämde kirurgen. Tingsrätten dömde kirurgen till i diskrimineringsskadestånd samt att betala rättegångskostnader på . Läkaren får alltså sammantaget betala för att en av hans patienter inte ville hälsa som de flesta gör i och för att vederbörandes man betedde sig hotfullt, vilket omöjliggjorde en patientsäker undersökning. Detta är en sann historia som redovisas i , och det skulle vara illa nog om det råkade vara en engångsföreteelse. Dessvärre är det inte första gången det går att läsa om händelser som denna, vilket får många att fundera över hur reglerna i vårt samhälle ser ut egentligen. Det är självfallet så att alla har rätt till vård, men alla har inte rätt att bete sig hur som helst, och det kan inte vara rimligt att kirurgen tvingas betala för detta. Jag har följande fråga till kultur- och demokratiministern: Avser ministern att ta initiativ till någon förändring av gällande lagstiftning med anledning av ovanstående historia?
fr · H211496 · 2015-05-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:496 Utvisning av EU-medborgare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Att obehindrat vistas i är ingen rättighet för alla. Det är ett privilegium för dem som saknar svenskt medborgarskap, och även EU-medborgare saknar ibland rätten att vistas i . Sedan ungefär har polisen i uppgift att rapportera de EU-medborgare som saknar rätt att vara i till . Dessvärre är det dock i praktiken väldigt sällan som det sker, då den tidigare registreringen tagits bort som kravet på att kunna försörja sig själv finns kvar. I de fall rapportering från polisens sida ändå sker är det inte helt sällan av en slump, enligt . Med hänvisning till ovanstående önskar jag att justitie- och migrationsministern kunde svara på följande fråga: Avser ministern följa upp polisens rapportering av EU-medborgare som inte har rätt att vistas i landet, och kan ministern tänka sig att jobba för att fler rapporteringar och avvisningar ska ske?
fr · H211497 · 2015-05-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:497 Undantag från trängselskatt i stadsdelen i av (M) till Finansminister (S) infördes trängselskatt i . Utformningen av systemet och placeringen av betalstationer blev milt uttryckt problematisk för boende i stadsdelen på i . Synpunkter från boende och verksamma i stadsdelen ledde till att olika alternativa lösningar togs fram och diskuterades. Efter en av alliansregeringen utförd utredning föreslogs att bilister som är folkbokförda i stadsdelen skulle slippa trängselskatt när de kör in eller ut ur stadsdelen, en lösning som kommit att kallas ”Backaundantaget”. Från början var det tänkt att ”Backaundantaget” skulle ha genomförts /15, men så skedde inte. Före valet lovade att införa undantaget, men det har statsrådet inte gjort. Några nya besked från regeringen har inte kommit. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: När beräknas beredningen av ”Backaundantaget” vara klar, och när kommer undantaget att införas?
fr · H211498 · 2015-05-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:498 Miljövänliga småskaliga vattenkraftverk som hotas av nedläggelse av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Något måste göras för att rädda den småskaliga vattenkraften. Många små miljövänliga vattenkraftverk på landsbygden är hotade. Länsstyrelsernas bedömning har satt många kraftverksägare i en oerhört svår situation, som hotar miljövänlig vattenkraft. Fram till har staten ansett verksamheterna lagliga, men de är nu enligt länsstyrelsernas bedömning olagliga. Den småskaliga vattenkraften står för en stor del av den totala vattenkraftsproduktionen och finns runt om i landet. Ofta försörjer den gården eller företaget med elkraft och bidrar också till ett fungerande näringsliv på landsbygden. Problemet är nu att många vattenkraftsägare tvingas söka nytt tillstånd för sin anläggning trots att den varit i drift , och kostnaderna för detta är mycket höga. Kostnaderna kan landa på . Detta är kostnader som är helt orimliga för den lilla miljövänliga verksamheten. Detta riskerar att leda till att flera mindre elkraftsägare överväger att avsluta sin verksamhet, vilket skulle innebära att dessa mindre företag på landsbygden försvinner och att det med det försvinner miljövänlig elproduktion. Även kostnaderna för tillstånd för avveckling och för själva avvecklingen är höga, vilket innebär att flera mindre elkraftsproducenter på landsbygden hotas av stora kostnader hur de än vänder sig och att många riskerar att gå i konkurs. Detta är ju helt orimligt. De har under kanske producerat miljövänlig el och drivit sitt företag på landsbygden, och riskerar de att få lägga ned en miljövänlig elproduktion. Staten är ansvarig för de lagar och regler som finns, och också hur de statliga verken, länsstyrelserna och myndigheterna arbetar. Vad avser klimat- och miljöministern att göra för att underlätta för och rädda den småskaliga och miljövänliga vattenkraftsproduktionen i landet?