frs · H212486 · 2015-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:486 av (SD) Stöd till minoriteter har frågat mig på vilket sätt jag stöttar minoriteter i konfliktzoner och om jag avser att verka för ett särskilt stöd till dessa grupper. Ohyggliga våldsgärningar begås av bland annat ISIL. Vittnesmålen som når oss från ISIL:s härjningar i och är fruktansvärda. Bilderna vittnar om lidande och fasa. Mord, tortyr, våldtäkter och stympningar förekommer i stor skala. Rapporterna visar på grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Religiösa och etniska grupper samt kvinnor och barn är särskilt utsatta. Starkt ökade sekteristiska motsättningar i regionen, påskyndat av ett utdraget inbördeskrig i , har lett till den allvarliga situation vi ser i , och , med förödande konsekvenser för bland annat kristna och andra minoriteter. Rapporter vittnar om svåra övergrepp och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. är den humanitära situationen desperat för många människor i och . Förslag har väckts om s.k. skyddade zoner för kristna och andra minoriteter. Regeringen ser inte att särskilda frizoner för olika utsatta minoriteter skulle lösa de problem som råder i då sådana zoner av erfarenhet är svåra att upprätthålla. försök har visat att det är ett vanskligt alternativ med risk att bli en dödsfälla för redan utsatta människor. stödjer vidare den internationella koalitionens ansträngningar för att bekämpa ISIL och stabilisera . Det är mot denna bakgrund som regeringen beslutat om ett svenskt bidrag till den militära utbildnings-insats som genomförs av koalitionen mot ISIL i norra , på den irakiska regeringens inbjudan. Ett svenskt militärt bidrag till koalitionens insatser är en del av ett bredare engagemang. gav ett betydande humanitärt stöd om . krävs det emellertid en långsiktig politisk lösning på situationen i . De omtvistade områdena som utgör minoriteternas hemvist förblir en av de främsta utestående frågorna som måste lösas av irakierna själva, inom ramen för författning. Fredlig samexistens är den väg framåt som eftersträvas av de flesta aktörer. De militära medel som krävs för att långsiktigt skydda utsatta grupper måste vara sprungna ur denna process. , tillsammans med EU och FN, gör allt för att på olika sätt stödja den. Regeringen välkomnar vidare att tydligt har fördömt ISIL:s attacker och krävt att övergreppen, inte minst mot olika minoriteter, upphör. FN har, både genom säkerhetsrådet och med FN-insatsen på plats i (UNAMI), en nyckelroll och en skyldighet att agera. beslut om riktade finansiella sanktioner, vapenembargo och reseförbud för medlemmar i och associerade grupper (resolution /2014 och 2170) är något som välkomnar. Vi uppmanar säkerhetsrådet att fortsatt agera för att få stopp på våldet och övergreppen samt förbättra det humanitära tillträdet. tar även upp i sin fråga. Regeringens engagemang för stabilitet och mänsklig säkerhet i är stort och kanaliseras bland annat genom vårt bistånd och vårt deltagande i EU:s krishanterings-insatser och FN-missioner i . Vi välkomnar ökade afrikanska initiativ för att hantera utmaningar på kontinenten. Det är bra att kriser i hanteras i allt större grad av den afrikanska omvärlden, genom den afrikanska unionen, AU, eller genom regionala organisationer. Ökad afrikansk kapacitet och ansvarstagande är hoppingivande. Från svensk sida avser vi fortsätta stödja denna utveckling, både med politiskt engagemang och finansiellt stöd, exempelvis genom EU:s stöd till Afrikanska Unionens insats AMISOM i mot al-Shabaab.