ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312278 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03773/Kl M2015/03774/Kl M2015/03775/Kl M2015/03786/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:260, 2015/16:264, 2015/16:265 och 2015/16:278 av (M) Fossilfritt har ställt flera frågor kring initiativet Fossilfritt som lanserades : Är ekonomiskt stöd en typ av stöd som regeringen erbjuder inom ramen för initiativet Fossilfritt ? Vilket årtal har regeringen satt som slutmål för initiativet Fossil-fritt , det vill säga det år regeringen beräknar att är helt fritt från fossila bränslen? Står ministern och regering bakom målet att ska ha en fossilfri fordonsflotta 2030? Avslutas initiativet Fossilfritt i samband med att COP 21 avslutas? Regeringen har i regeringsförklaringen deklarerat att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Med denna vision som ut-gångspunkt syftar Fossilfritt till att visa upp, främja, utmana och skapa engagemang för ett stärkt klimatarbete och göra det möjligt för att som helhet vara pådrivande internationellt. Dessutom ska initiativet bidra till att under i synliggöra svenska aktörers klimatarbete och engagemang i frågan. Genom att visa upp vad som görs konkret av företag, kommuner och andra aktörer kan ge ett positivt bidrag till klimattoppmötet och det globala klimat-arbetet i stort. Dessutom bidrar Fossilfritt till att stärka ledarskap i klimatarbetet genom att visa fram det svenska samhällets engagemang i hela dess bredd. Fossilfritt ska kopplas till Action Agenda (LPAA) som har som syfte att lyfta fram engage-mang bland aktörer. Mer om initiativet finns skrivet på sidorna om Fossilfritt på regeringens webbplats. Fossilfritt innefattar inte något ekonomiskt stöd till de aktörer som ansluter sig till initiativet. Initiativet Fossilfritt har ett tidsperspektiv som sträcker sig bort-om det nu stundande klimattoppmötet i . Det är dock naturligt att initiativet inledningsvis i hög grad fokuserar på detta möte. Klimat-toppmötet i är den bästa chans världen har att enas om ett avtal som skapar förutsättningar för att hålla den globala uppvärm-ningen så långt under två grader som möjligt. Miljömålsberedningen har fått i uppdrag att föreslå mål på klimat-området . Regeringen avvaktar beredningens förslag innan den föreslår ytterligare mål utöver de som redan har antagit. Regeringen har höga ambitioner i klimatarbetet och vill se ett energisystem som baseras på förnybar energi. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har, såsom tidigare regering, uttryckt sig positivt om en sådan långsiktig prioritering. Frågan om ett preciserat mål för transportsektorn ingår som en del i Miljömålsberedningens uppdrag.
frs · H312279 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08461/L4 och Ju2015/08716/L4 Svar på fråga 2015/16:279 av (FP) Återinrättande av beredskapspolisen och fråga 2015/16:312 av (FP) Beredskapspolisens återupprättande har frågat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ till att återinrätta beredskapspolisen. har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att en återupprättad beredskapspolis ska kunna avlasta den ordinarie polisen i händelse av att fattar beslut om inre gränskontroll. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den frågan. Enligt förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen skulle beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap eller då regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som ingått avtal med fick efter beslut av styrelsen kallas in till en polismyndighet även vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, eller vid risk för sådana störningar. Beredskapspolisernas grundläggande uppgift var att delta i polisverksamhet med anknytning till befolkningsskydd eller räddningstjänst. De fick även utföra bevakningsuppgifter, tillträdesskydd och transporter. Beredskapspoliser som hade kallats in med anledning av allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt fick inte användas i situationer eller för uppgifter där det fanns en påtaglig risk för att de kunde komma att använda våld mot enskilda. Efter att framfört att beredskapspolisen inte längre behövdes gjorde regeringen i budgetpropositionen bedömningen att en avveckling av organisationen borde genomföras under budgetåret. I propositionen anges att detta inte hindrar att regeringen, vid höjd beredskap eller då regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. Beredskapspolisen avvecklades 2012. En rad frågor behöver besvaras i samband med att ett eventuellt återinförande av beredskapspolisen övervägs. En grundläggande fråga är vilket behov som ska tillgodoses och om detta behov bör tillgodoses genom en resurs av beredskapspolisens slag. Dessutom behöver man ta ställning till frågor om t.ex. organisering, rekrytering, utbildning, övning, utrustning och finansiering. behov är alltså grundläggande för frågan om ett återinförande av beredskapspolisen. Regeringen följer kontinuerligt frågor kring samhällets beredskap mot allvarliga eller omfattande störningar. anser jag inte att förhållandena är sådana att det bör initieras ett arbete med ett återinförande av beredskapspolisen för situationer med sådana störningar. Frågan om det finns ett behov av beredskapspolisen vid höjd beredskap eller då regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt får analyseras utifrån det återupptagna arbetet med totalförsvaret.
frs · H312280 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr M2015/03791/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:280 av (M) Småskalig vattenkraft som sinar har frågat mig om jag och regeringen avser att ta initia-tiv till ett moratorium till dess att en konkret dialog förts och en väl förankrad strategi för miljöanpassningen av småskaliga vattenkraftverk tagits fram. Jag vill inleda med att konstatera att vattnets kraft har nyttjats av människan i många århundranden, vilket har format och påverkat de vattenanknutna miljöerna. Den svenska vattenkraften byggdes ut när miljökraven inte var desamma som . Det har i huvudsak inte genomförts några miljöanpassande åtgärder vad gäller förutsätt-ningar för djur- och växtliv dessa anläggningar varit i drift. är vattenkraften avgörande i omställningen till ett helt för-nybart energisystem och därmed miljökvalitetsmålet begränsad klimat-påverkan. En framtida lagreglering behöver se till att vi ökar takten för att anpassa vattenkraften till miljökraven, och att vi når de av fastställda miljökvalitetsmålen samt de mål som finns inom energi- och klimatpolitiken. I detta arbete måste avvägningar göras mellan olika intressen som t.ex. fiskvandring, kraftsystemets behov och värnande av kulturmiljöintressen. Den förra regeringen tillsatte den så kallade vattenverksamhetsutred-ningen (M 2012:01) för att se över reglerna om vattenverksamheter. Utredningens uppdrag var att ta fram förslag till ändringar som säker-ställer att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i över-ensstämmelse med de miljökrav som ställs i liksom att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. Utredningens för-slag till ändringar skulle även eftersträva en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen. har, som påpekar, lämnat sitt slutbetänkande till reger-ingen och utredningens förslag har remitterats. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Jag har inte för avsikt att ta några nya initiativ som detta arbete pågår.
frs · H312281 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ku2015/02674/D Svar på fråga 2015/16:281 av (M) Civilsamhällets förmåga att hantera väntetiderna i asylhanteringen har frågat mig vilka åtgärder jag är villig att vidta för att stärka civilsamhällets möjligheter att klara av att hantera dagens långa väntetider för asylsökande. Fler människor än söker asyl i . Det pågår ett intensivt arbete för att hitta lösningar på de stora utmaningar som finns, både på kort och på lång sikt. Regeringens och viktigaste uppgift är att underlätta för att operativt ansvariga myndigheter ska kunna hantera denna situation. ansträngningar för att hålla nere handläggningstiden för asylärenden är ett led i detta. Jag delar uppfattning att det svenska samhället ställs inför stora utmaningar. En unik insats har gjorts av det civila samhällets organisationer, såväl av etablerade som nya, som arbetat hårt dygnet runt med att ge konkret hjälp i form av mat, kläder, tolkhjälp och pengar. Organisationerna gör också mycket värdefulla insatser i arbetet med etablering såsom krisbearbetning, läxhjälp, sysselsättning m.m. Regeringen har därför återkommande varit i kontakt med det civila samhällets organisationer för att få en bild av deras behov. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har regeringens uppdrag att på nationell nivå samordna ansvariga aktörers hantering av situationen, bland annat genom att sammanställa lägesbilder och samordna myndighetsinformation för att göra den mer lättillgänglig. Myndigheten håller också i regionala samverkanskonferenser tillsammans med , länsstyrelserna och ett flertal av det civila samhällets organisationer. Jag är mycket angelägen om att dialogen med det civila samhället fortsätter. Min statssekreterare har därför möten med det civila samhällets organisationer . Mötena syftar både till att sprida information om regeringens fortsatta insatser och att få del av organisationernas synpunkter och behov. stärkte regeringen civilsamhällets arbete med att stödja och stärka frivilligas engagemang för människor på flykt i med . Svenska Röda Korset får använda medlen för att i samverkan med andra organisationer bedriva, organisera och samordna hjälpverksamhet för människor på flykt i . Slutligen vill jag ta upp migrationsöverenskommelsen som träffades mellan regeringen och , , och som innebär att enighet uppnåtts för insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etablering av nyanlända. Överenskommelsen innebär bland annat att det civila samhällets organisationer erhåller i engångsmedel. Dessa medel ska användas till att möjliggöra organisationernas engagemang i frågan. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll, och jag ser fram emot en fortsatt samverkan med organisationerna, för att med gemensamma krafter på bästa sätt möta de utmaningar vi står inför.
frs · H312282 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr N2015/07772/FJR Svar på fråga 2015/16:282 av (C) Överprövning av beslut om jakt på vissa rovdjur har frågat mig om regeringen avser att ändra instans-ordningen vid beslut om skyddsjakt och licensjakt innan getts möjlighet att klarlägga rättsläget. Gällande ordning är att länsstyrelsernas beslut om skyddsjakt och licens-jakt på stora rovdjur kan överklagas till och att beslut inte kan överklagas. Denna instansordning har kritiserats och det föreligger ett överträdelseärende hos EU-kommissio-nen. Frågan om domstolsprövning av licensjaktbeslut är också föremål för prövning i som meddelat prövnings-tillstånd. Prövningen i har sin gång. För att föreslå en transparent och rättssäker processgång som är förenlig med för överprövning av länsstyrelsernas beslut om skydds-jakt och licensjakt på stora rovdjur tillsattes en utredning inom . Den promemoria som blev resultatet av utredningen har remitterats och remissinstanserna har yttrat sig. Regeringens inten-tion är att säkerställa att jaktbeslut efter varg ska kunna överkla-gas till domstol.
frs · H312283 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08508/ Svar på fråga 2015/16:283 av (SD) Kostnader för avhysning har frågat mig om jag anser att det är rimligt att markägare tvingas betala för personer som olovligen ockuperat vederbörandes mark och, om inte, vilka åtgärder jag i sådana fall avser att vidta. Frågan är ställd mot bakgrund av ett beslut av i kommun om rivning av en otillåten bosättning och städning av en fastighet inom stadsdelen . Jag kan som statsråd inte uttala mig om enskilda fall. Den rättsliga prövningen av ärendet är dessutom ännu inte avslutad. När en otillåten bosättning uppstår är det viktigt med snabba åtgärder för att minska kostnader och olägenheter för berörda. Om det är fråga om att hantera en ordningsstörning eller hindra brott har polisen befogenhet att använda tvång för att avlägsna personer. Frågan om otillåtna bosättningar och hur dessa ska hanteras är en prioriterad fråga för regeringen. Illegala bosättningar är inte acceptabla, vare sig på offentlig plats eller på en enskild markägares mark. Jag har gett en utredare i uppdrag att föreslå hur markägares möjligheter att få hjälp med handräckning vid otillåtna bosättningar kan förbättras. I detta arbete ska även kostnaderna för den som söker handräckning belysas. Utredaren ska också ha ett barnrättsperspektiv och beakta rättssäkerhetsintressen för dem som berörs. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer även fortsättningsvis att intensivt arbeta med dessa frågor och jag följer givetvis utvecklingen på området noga.
frs · H312284 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr U2015/05323/GV Svar på fråga 2015/16:284 av (SD) UF-företagande har frågat mig om jag avser att verka för att utveckla UF-företagande eller likande projekt i landets skolor och vad jag avser att göra för att öka möjligheten och intresset för unga att starta eller driva egna företag. Liksom resten av regeringen anser jag att det är viktigt att unga människor utbildas och uppmuntras till ett mer entreprenöriellt förhållningssätt och till företagande. Av den anledningen stödjer staten ekonomiskt såväl organisationer som skolhuvudmän som arbetar aktivt med att utveckla entreprenörskap inom skolväsendet ekonomiskt. Till huvudmän och organisationer har det betalats ut totalt för det ändamålet. Ung Företagsamhet i (UF) är en av de organisationer som har ett koncept för entreprenörskap och som vänder sig till ungdomar i framför allt gymnasieskolan. UF arbetar operativt och rikstäckande med att främja företagande och kan ingå direkt i skolans verksamhet. Organisationen är väl etablerad och erbjuder ett koncept där elever startar, driver och avvecklar företag under ett läsår. UF är en av de organisationer som får statligt stöd för entreprenörskap i skolan. I detta sammanhang kan nämnas att har i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Verket har inom ramen för detta arbete bl.a. organiserat fortbildning och spridning av forskningsresultat. Det är min förhoppning att de statliga insatserna ska leda till att ungas intresse för och möjligheter att starta och driva egna företag ökar samt till goda förutsättningar för UF-företagande eller likande projekt i landets skolor.
frs · H312285 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr U2015/05321/S Svar på fråga 2015/16:285 av (M) Utökning av skolidrotten har frågat mig om regeringen under innevarande mandatperiod kommer att komma med förslag till om att utöka skolidrotten. Jag instämmer i att det är viktigt att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet eftersom detta bl.a. är en grund för en god folkhälsa. Utöver den undervisningstid i idrott och hälsa som framgår av timplanen anges det i läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. I skolförordningen regleras det att i alla dessa skolformer, i den omfattning som rektorn bestämmer, ska det anordnas friluftsverksamhet som bedrivs under lärares ledning. Frågan om fysisk aktivitet hos flickor och pojkar är bredare än skolidrotten. Idrottsrörelsen en viktig funktion genom att inom barn- och ungdomsidrotten lägga en grund för framtida motionsvanor. Därför föreslår regeringen i budgetpropositionen en ökning av det statliga stödet till idrotten med inriktning på barn- och ungdomsidrotten med . Regeringen beräknar att stödet därefter successivt ökar till vilket, tillsammans med en tidigare aviserad satsning på , sammantaget innebär en beräknad ökning av stödet till idrotten med . Alla elever ska också enligt skollagen ha tillgång till en väl fungerande elevhälsa som arbetar förebyggande och hälsofrämjande samt stöder elevernas utveckling mot utbildningens mål. Att alla elever mår bra är av stor vikt för att nå framgång i skolans kunskapsuppdrag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel ska avsättas för att utveckla och förstärka elevhälsan. För detta ändamål beräknar regeringen att ska avsättas och beräknas motsvarande belopp för fortsatta insatser på området. Det kan för övrigt konstateras att regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av förslag om en ny reglering av timplanen. Ett sådant samtal har påbörjats.
frs · H312286 · 2015-11-25 00:00:00 — Dnr N2015/07775/MRT Svar på fråga 2015/16:286 av (MP) Trafikens ökade klimatutsläpp har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen för att vägtrafikens utsläpp ska börja minska igen och minska i den takt så att vi uppfyller våra klimatmål. Välfungerande och hållbara transporter i hela är en prioriterad fråga för regeringen. I det ingår att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att detta ska uppnås. I budgetpropositionen föreslås bland annat en höjning av energiskatten på bensin och diesel, ytterligare medel till supermiljöbilspremien, en förlängning av den tillfälliga nedsättningen av förmånsvärdena för elbilar och gasbilar samt stöd till elbussar. har regeringen tillsatt utredningar om hur ett s.k. bonus/malus-system för lätta fordon kan utformas i syfte att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp samt hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas i syfte att minska miljöpåverkan från transportsektorn. Det s.k. Klimatklivet bidrar bland annat till att främja en elektrifiering av fordonsflottan genom stöd till laddstolpar och att öka tillgång till förnybart bränsle genom biogasproduktion. Inom mitt ansvarsområde stärker vi konkurrenskraften hos järnvägen, kollektivtrafiken och cykeltrafiken för att ge människor och företag bättre möjligheter att välja klimatsmart alternativ. Bland annat föreslås anslaget till järnvägsunderhållet ökas med för åren 2016–2018. Regeringen har vidare föreslagit en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder på totalt . För att främja hållbara stadsmiljöer erbjuder regeringen statlig medfinansiering på totalt för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätorter. Därutöver är visionen att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser och regeringens ambition att miljöpåverkan från transportsektorn ska minskas viktiga utgångspunkter för regeringens arbete.
frs · H312287 · 2015-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:287 av (KD) Tvångskonverteringar i har frågat mig på vilket sätt jag, i och i inter-nationella sammanhang, tänker arbeta för att förmå styrande att respektera religionsfriheten, i synnerhet rätten att själv få välja sin religionstillhörighet. Situationen i , och särskilt den för landets etniska och religiösa minoriteter, är som beskriver mycket oroande. Det är också en av anledningarna till att jag under mitt besök till , tillsammans med försvarsministern, hade ett särskilt möte med före-trädare för olika minoriteter i vilka bekräftade den utsatthet som de befinner sig i. Frågan om religions- och övertygelsefrihet för personer som tillhör minoriteter är en av de aspekter som uppmärksammats i samband med det lagförslag om nationella som antogs av parlamentet . Minoritetsgrupper ser lagen som ett direkt angrepp mot dem och religions- och övertygelsefriheten i landet. Vår bedömning är att den nya lagen inte överensstämmer med internationella MR-åtaganden. För att lagen ska vinna laga kraft krävs att presidentkontoret under-tecknar lagen, vilket inte skett. Om presidenten inte undertecknar lagen ska lagen återremitteras till parlamentet vilket skedde . för FN samtal med parlamentet i frågan. och EU tar kontinuerligt upp frågor om mänskliga rättigheter, inklusive för personer som tillhör minoriteter, vid samtal på hög nivå med irakiska företrädare. Jag gjorde det även i samband med mitt besök i . Genom ambassaden i för vi också dialog med representan-ter i parlamentet och civilsamhället som arbetar för att ändra den aktuella lagens utformning. Vi avser att fortsätta ta upp dessa frågor i vår fortsatta dialog med irakiska företrädare.
frs · H312288 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr S2015/07251/FST Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:288 av (FP) Olika lagstiftning för alkoholhaltiga drycker och alkoholhaltiga preparat har frågat mig om regeringen avser att ändra lagstiftningen så att även alkoholhaltig glass och andra produkter avsedda för konsumtion kan inbegripas i samma lagstiftning som den som gäller för alkoholhaltiga drycker? Som skriver så har tolkat att den s.k. alkoglassen är ett alkoholhaltigt preparat och inte en alkoholdryck. Tolkningen har gjorts utifrån att produkten är djupfryst och därmed inte är möjlig att dricka och därför inte bör kunna räknas som en alkoholdryck enligt definitionen i 1 kap 5 § alkohollagen. Försäljning av alkoholglass i detaljhandeln är därmed tillåten enligt alkohollagen. Den så kallade ”alkoglassen” har väckt medial uppmärksamhet . Och det med rätta. Det är viktigt att den svenska alkohollagstiftning är så restriktiv och tydlig som möjligt varför en eventuell regeländring på grund av ”alkoglassen” skyndsamt bereds inom . I avvaktan på eventuell regeländring är det viktigt att känna till att ansvarar säljare av alkoglass för att bedöma om det finns särskild anledning att anta att glassen är avsedd att användas i berusningssyfte i det enskilda fallet. Vidare har tillsynsansvar för alkoholhaltiga preparat, men eftersom glassen också är en form av livsmedel så har även och kommunerna ett tillsynsansvar. kan föreskriva om försäljningsbegränsningar av alkoholhaltiga preparat till skydd för liv och hälsa.
frs · H312289 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2015/08563/ Svar på fråga 2015/16:289 av (M) Förhindrande av streetracing har frågat mig vad jag och regeringen gör för att utvidga polisens beslagtaganderätt för att förhindra streetracing på vägar. Olagliga motortävlingar, s.k. streetrace, innebär en fara för såväl deltagare som åskådare och övriga trafikanter och kan även hindra framkomligheten för utryckningsfordon. Inom ramen för trafiksäkerhetsarbetet arbetar därför för att förebygga och förhindra dessa tävlingar. När ingripanden görs är det under vissa förutsättningar möjligt att beslagta fordon. I lagen om straff för vissa trafikbrott finns bestämmelser om straff för bl.a. vårdlöshet i trafik, ett brott som den som deltar i streetracing kan göra sig skyldig till. I lagen föreskrivs en möjlighet att förverka ett fordon som använts vid brott enligt lagen, om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och det inte är uppenbart oskäligt. I avvaktan på domstolens beslut om förverkande får fordonet tas i beslag. Reglerna om förverkande av fordon vid trafikbrott sågs senast över i prop. 2014/15:26 Skärpta regler om förverkande av fordon vid trafikbrott. Möjligheterna att i vissa fall förverka fordon ökades genom de förslag regeringen då lämnade.
frs · H312290 · 2015-11-18 00:00:00 — Dnr Fi2015/05154/S2 Svar på fråga 2015/16:290 av (M) Moms på e-böcker har frågat kultur- och demokratiministern om regeringen har för avsikt att höja momsen på böcker generellt eller att sänka momsen på e-böcker i syfte att nå en harmoniserad moms på böcker. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt är det inte tillåtet att tillämpa lågmoms på e-böcker. Det är därför inte möjligt för att sänka momsen på e-böcker. Inom pågår ett arbete med en översyn av skattesatserna. välkomnar översynen men vill inte föregripa resultatet av arbete. Det pågår heller inte något arbete inom med att höja momsen på tryckta böcker.