ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211308 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:308 Överskottsmålet och den demografiska situationen av (SD) till Finansminister (S) I SVT:s Agenda anförde finansminister något kryptiskt förändringar i den ”demografiska situationen” som en av de huvudsakliga orsakerna till att överskottsmålet skulle behöva ses över och kan komma att slopas. Tyvärr preciserades inte detta närmare för tittarna. Min fråga blir således: Vilka tre förändringar i den demografiska situationen menade finansministern har haft störst negativ inverkan på möjligheterna att nå det nu gällande överskottsmålet?
fr · H211309 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:309 Flygskattens effekt på branschen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att den kommer att införa en flygskatt för både inrikes- och utrikesflyget. Detta sägs vara en del av den flygstrategi som förbereds i . Flygbranschen är en bransch som karakteriseras av att den har små marginaler och utsätts för en allt tuffare konkurrens på den internationella marknaden. Införande av en flygskatt leder rimligen till att en hårt pressad bransch tvingas försämra arbetsvillkoren ytterligare för anställda piloter och kabinpersonal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur tror statsrådet att villkoren för de anställda som arbetar inom flygbranschen kommer påverkas av ett införande av en flygskatt?
fr · H211310 · 2015-03-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:310 Översyn av Arbetsförmedlingen av (FP) till Arbetsmarknadsminister (S) beslutade, med bred majoritet, om ett tillkännagivande till regeringen att återuppta översynen av Arbetsförmedlingen. Detta skedde efter att regeringen och arbetsmarknadsministern i interpellationssvar meddelade att regeringen avser att avsluta den utredning som alliansregeringen tillsatte . Arbetsförmedlingens utmaningar är större . anser att det finns stora kvalitetsproblem i myndigheten organisatoriskt, till exempel när det gäller uppdraget att förmedla jobb till arbetssökande som är inskrivna. Dessutom har det uppmärksammats brister i upphandling och kontroll av lotsverksamheten inom etableringsreformen. Här har tagit initiativ och ställt frågor till arbetsmarknadsministern i de delarna specifikt. har vid frågestund erhållit ett muntligt besked från arbetsmarknadsministern om att en översyn av Arbetsförmedlingen behövs, trots att hon en månad tidigare framfört att en utredning är överflödig och att myndigheten redan identifierat problemen. delar inte regeringens uppfattning utan menar att regeringen borde återkomma till med ett tydligt besked i denna fråga. Mot bakgrund av att regeringen givit olika besked i detta ärende vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Avser ministern och regeringen, och i så fall när, att presentera ett nytt uppdrag att genomlysa och utreda hela Arbetsförmedlingens verksamhet?
fr · H211311 · 2015-03-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:311 Förmögenhetsskatten av (FP) till Finansminister (S) meddelade före valet att de hade för avsikt att verka för en återinförd förmögenhetsskatt. Regeringen har meddelat att den avser att utarbeta höstens och vårens budgetpropositioner i samarbete med . Finansministern avvisade som då nytillträdd ekonomisk-politisk talesperson för Socialdemokraterna inte tanken på en återinförd förmögenhetsskatt, men något sådant förslag fanns inte med i partiets valmanifest . Mot bakgrund av bland annat budgetsamarbetet med vill jag dock fråga finansminister följande. Har ministern i sin tjänsteutövning tagit några initiativ till att inom inleda ett arbete som belyser möjligheten att i någon form återinföra en förmögenhetsskatt?
fr · H211312 · 2015-03-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:312 resolution om fredade zoner i av (KD) till Utrikesminister (S) De behov som uppstått i spåren av Isil/Daeshs barbariska framfart är akuta. Hela Nineveslätten och området kring staden i norra , där majoriteten av landets kristna levt i närmare 2 , kontrolleras av den sunnimuslimska terrororganisationen. Samhällen och byar är tömda, och kristna och andra etnoreligiösa grupper har gett sig av. röstade igenom en resolution om de angrepp och bortrövanden som förövats av Isil/Daesh i , framför allt mot assyrier. I resolutionen ”on recent attacks and abductions by Daesh in the Middle East, notably of Assyrians”, understryker parlamentet vikten av att assyrier/kaldéer/syrianer och andra etnoreligiösa minoriteter bereds en fredad zon på i norra . Vidare uppmuntrar i resolutionen till samarbete med de regionala och lokala krafter som vuxit fram, såsom SMC (), som just nu skyddar assyriska byar i Khabour mot Isil/Daesh. uppmuntrar även till samverkan med andra lokala självstyrelseorgan i regionen, vilka visat ett starkt engagemang för mänskliga rättigheter och demokrati. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga utrikesministern. Är ministern och den beredda att agera inom ramarna för sina bi- och multilaterala kontakter för fredade zoner för etnoreligiösa minoriteter i ?
fr · H211313 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:313 Tillsättande av en förhandlingsperson för av (M) till Statsrådet (S) gav ett tillkännagivande till regeringen om att inte tillsätta en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Har statsrådet för avsikt att följa beslut?
fr · H211314 · 2015-03-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:314 Uppmärksammande av 100-årsminnet av folkmordet seyfo av (FP) till Utrikesminister (S) är det 100-årsminnesdagen av folkmordet seyfo (även kallat armeniska folkmordet och folkmordet ), som i princip utrotade det nuvarande kristna folkgrupper armenier, assyrier (även kallade syrianer) och pontiska greker. har förnekat folkmordet och därmed hindrat chansen till försoning. Man har bland annat gjort det olagligt att hävda att folkmordet ägt rum och har genom sina utrikesrepresentationer propagerat lögner om att folkmordet aldrig inträffat. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur tänker utrikesministern till 100-årsminnet av folkmordet seyfo uppmärksamma minnet av folkmordet och påminna om behovet av att erkänner sitt brott mot mänskligheten?
fr · H211315 · 2015-03-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:315 Stockholmscentraliseringen av statens förvaltningsmyndigheter av (FP) till Statsrådet (S) När det kommer till hur statens myndigheter är placerade i landet finns det ett oproportionerligt stort antal av dem i . En rapport från visar att ca 150 av runt 235 förvaltningsmyndigheter ligger i . är kraftigt underrepresenterad med endast en handfull som har huvudkontoret där, fyra för att vara exakt. Av de myndigheter som Alliansen upprättade hamnade tre fjärdedelar i . Nuvarande regering fortsätter med Stockholmscentreringen då dess första nya myndighet, , placeras i . Detta trots att ett av regeringspartierna, , i sitt valmanifest markerade att de ville se statliga jobb i hela landet. I en större stad som finns allt som myndigheter behöver för sitt arbete. En stor arbetsmarknad för att hitta rätt kompetens hos medarbetare, både specialister och stabsfunktioner, goda förbindelser för möten samt möjligheter till nätverk med näringsliv, akademi och andra intressenter, för att nämna ett par exempel. kan ge myndigheter tillgång till andra kompetenser och erfarenheter än de som blir tillgängliga vid en slentrianplacering i eller som skulle bli tillgängliga vid en placering på en mindre ort. Storstadsregioner har bäst möjligheter att erbjuda statliga myndigheter en mångfasetterad arbetsmarknad med många kvalificerade kandidater. Men regeringen verkar inte vara medveten om att det finns fler storstadsregioner än . kan, behöver och vill ha fler förvaltningsmyndigheter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att nya myndigheter ska placeras i en annan storstadsregion än ?
fr · H211316 · 2015-03-16 00:00:00 — Fråga 2014/15:316 Utbildning mot terrorism och radikalisering av (M) till Utbildningsminister (MP) Den terrorism och den ökade radikalisering i vår närhet som vi nu ser är oacceptabel och kräver tydliga åtgärder. kan inte blunda eller vara naivt inför denna utveckling. Arbetet för att förebygga och bekämpa terrorism har pågått , och alliansregeringen tog flera viktiga initiativ. De attentat som skett i vår närhet visar på att det behöver göras ytterligare insatser på såväl kort som lång sikt för att förebygga och förhindra terrorism och radikalisering. Vi behöver förstärka och utveckla det internationella samarbetet för att förebygga och förhindra terroristattacker och radikalisering. Mer kan göras på EU-nivå. På nationell nivå föreslår Nya en skärpt hantering av svenska pass och anser att Säkerhetspolisen behöver få ökade resurser för att hantera allt fler aktiva våldsbejakande och extrema grupper. Men vi måste också lära oss mer om den rekrytering som sker på nätet. Vi behöver utbilda dagens unga i frågor som rör internetanvändning. En förutsättning för detta är att lärarna är uppdaterade inom it-området och ges stöd för kompetensutveckling. Nya har därför föreslagit ett Lärarlyft 3.0 med fokus på it i skolan samt att göra programmering till ett ämne i skolan för att ge grundläggande kunskaper samt en förståelse för datateknik även för dem som inte kommer att arbeta med it-tjänster. Användandet av internet och sociala medier för att förespråka terrorism och våldsbejakande extremism är en utmaning för samhället. Den rödgröna regeringen har särskilt lyft fram betydelsen av arbetet med att utbilda ungdomar i medie- och informationskunskap och stärka deras förmåga att kritiskt granska medier och genomskåda budskap de ser på internet, i sociala medier och i andra kanaler. Därför vill jag fråga utbildningsminister följande: Hur ska utbildningsministern konkret verka för att elever i och gymnasiet får utbildning i att kritiskt granska budskap om terrorism och radikalisering på internet och i sociala medier?
fr · H211317 · 2015-03-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:317 Ryskt kärnbränsle som säkerhetspolitisk fråga av (S) till Försvarsminister (S) har fått bränsle till sina kärnkraftverk enbart från . Men blev det klart att Västeråsfabriken nu kommer att börja leverera bränsle till , som har legat i konflikt med . Enligt en säkerhetspolitisk expert vid , vilken det har hänvisats till i medierna, medför kärnbränsleaffärens koppling till att dras in i . Det är bra att har varit väldigt tydligt med att inte har något att göra vare sig på eller i den här konflikten. krav är ju att ska dra sig tillbaka och att suveränitet ska respekteras. genomför nu prov av ryskt kärnbränsle för att utröna om detta bränsle kan utgöra en del av kärnbränslet i de svenska kärnkraftverken. Jag tycker man kan fundera på om det över huvud taget är rimligt att det helstatliga svenska bolaget skaffar sig ett beroende av ryskt kärnbränsle när EU diskuterar sanktioner mot . Med anledning av detta har jag en fråga till försvarsministern: Anser försvarsministern att prov med ryskt kärnbränsle medför några säkerhetspolitiska aspekter utifrån EU:s arbete för att minska beroendet av rysk energi i EU-området?
fr · H211318 · 2015-03-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:318 Äldre företagare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) ”Men jag tror att det är precis tvärtom. Flera av de här företagen som är medelstora, som har äldre ägare, är lite rädda för att gå på export därför att de inte kan språket så bra. De kanske inte har så bra utbildning så de vågar inte riktigt ta in en högskoleutbildad mer i personalstyrkan.” Den kommentaren ger närings- och innovationsminister i tidningen nr 2 2015, angående äldre företagare och ägarskiften. Det är en högst anmärkningsvärd kommentar som ministern gör om äldre företagare. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsministern: Är det verkligen närings- och innovationsministerns och regeringens mening att äldre företagare är okunniga på språk, att de räds för att exportera och att de inte vågar ta in högskoleutbildade i företaget, och vilka grunder eller fakta har ministern till stöd för sitt påstående?
fr · H211319 · 2015-03-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:319 Internationella förskolor av (S) till Utbildningsminister (MP) tolkas regelverket gällande internationella förskolor olika av juristerna i olika kommuner. Det finns tyvärr en oklarhet om det enligt gällande regler är möjligt att över huvud taget erbjuda internationella förskolor. När det gäller internationella skolor är frågan löst; kommunerna kan erbjuda detta. Med tanke på de stora likheterna borde det vara möjligt att förtydliga regelverket så att även internationella förskolor kan erbjudas där behov finns. I praktiken handlar det om barnfamiljer som reser runt i världen för att föräldrarna arbetar i olika länder. Det kan vara en familj från utlandet som bor i för att arbeta här eller en svensk familj som återvänder hem utomlands. Eftersom vistelsen i ofta är begränsad till innan familjen flyttar igen blir det orimligt att barnen måste få undervisning på svenska. I stället bör barnen ha rätt till undervisning på ett språk de kan och med en pedagogik som ger kontinuitet. Förutom att barnen drabbas av nuvarande oklarhet försvårar det rekrytering av nyckelpersoner på en internationell arbetsmarknad. Det kan försämra kommunernas chanser att locka till sig internationella investeringar och att behålla befintliga företag med nyckelpersoner från andra länder. Därmed förlorar vi i förlängningen arbetstillfällen och skatteintäkter. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att se till att regelverket kring internationella förskolor förtydligas så att kommunerna kan erbjuda denna möjlighet vid behov?
fr · H211320 · 2015-03-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:320 Kostnad för förhandlingsperson för av (M) till Statsrådet (MP) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att inte tillsätta en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser. Trots detta valde regeringen att tillsätta en förhandlingsperson med uppdrag att undersöka möjligheterna att stänga . Uppdraget ska redovisas till () . I ljuset av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för vad kostnaden sammantaget beräknas bli för förhandlingspersonen att slutföra sitt uppdrag?
fr · H211321 · 2015-03-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:321 Bankdelningslag av (V) till Statsrådet (MP) Regeringen har tyvärr meddelat att den inte är intresserad av en bankdelningslag på EU-nivå, detta trots de fördelar en sådan lag skulle innebära både för den finansiella stabiliteten och för att skattebetalarna inte på samma sätt som skulle behöva stå för kostnaderna om en bank faller. En bankdelningslag skulle innebära att spekulation skulle separeras från den nödvändiga in- och utlåningen. Spekulationen skulle därmed inte längre vara kopplad till den indirekta statliga garantin. Enligt uppfattning är bankernas verksamhet dessutom så sammankopplad med varandra att det hade varit rimligt att ha en sådan lag på EU-nivå. Flera länder, bland andra , är på väg att införa någon form av bankdelningslag. Det är bra och nödvändigt för att minska den finansiella spekulationen och begränsa handeln med egna medel från bankernas sida. Även skulle kunna gå den vägen. Inte minst Likkanenrapporten kunde utgöra grunden för ett sådant fortsatt arbete även om det då i stället sker på nationell nivå. De delar av rapporten som är användbara nationellt kan komma till nytta. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Avser statsrådet att inleda ett arbete med en nationell bankdelningslag?
fr · H211322 · 2015-03-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:322 Klampning i av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa Socialdemokraterna att man skulle ta tag i de olagliga transporterna i landet. Men inte ett enda förslag eller någon proposition har kommit från regeringen till trafikutskottet sedan Socialdemokraterna sitter vid regeringsmakten och kan lägga förslagen. Innan valet sa också S-företrädare att man skulle införa klampning ”på riktigt”, det vill säga att polis, tulltjänsteman eller andra med befogenhet att utföra klampning ska kunna låsa fordon längre än vid behov. Detta tycker även Alliansen är bra, och därför gav vi regeringen uppdraget att återkomma med ett sådant förslag. har regeringen återkommit med ett förslag om klampning, då man inte betalar sanktionsavgiften, men det står fortfarande i förslaget för klampningen om åkeriet struntar i att betala sanktionsavgiften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför tycker statsrådet och regeringen nu att räcker och att föraren sedan kan åka vidare utan att betala sina böter?
fr · H211323 · 2015-03-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:323 Efterlevnad av de skärpta reglerna för svavelhalt i marint bränsle av Boriana (M) till Statsrådet (S) skärptes kravet på svavelhalten i bränslen vilket innebär att fartyg som trafikerar , , Engelska kanalen och Nordamerikas kustområden inte får använda bränsle med en svavelhalt på över 0,1 viktprocent. Som resultat av svavelförordningen har rederierna fått byta bränsle eller investera i reningsanläggningar – kostsamma åtgärder som skapar incitament att bryta mot reglerna. För att säkerställa efterlevnaden av svavelförordningen krävs ett effektivt sanktionssystem. Det nuvarande systemet med endast straffrättsliga sanktioner enligt 29 kap. har visat sig inte fungera i praktiken. Transportsstyrelsen anmäler överträdelserna till och det tar orimligt långt tid att hantera dessa ärenden. Inte sällan hinner förlöpa mellan överträdelsen och åklagarens beslut. –2014 gjorde Transportsstyrelsen 31 åtalsanmälningar utan att någon av dessa ledde till åtal. För att utdöma straffrättsliga sanktioner krävs att en brottsutredning genomförs – vilket är mycket svårt om fartyget har hunnit lämna landet. Med tanke på de stora resurser som rederierna i branschen har lagt ned för att anpassa sig till kraven i svavelförordningen är det viktigt att kännbara påföljder riktas mot oseriösa aktörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att sanktioner lättare ska kunna utdömas mot dem som bryter mot reglerna i svavelförordningen?
fr · H211324 · 2015-03-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:324 Effektiv gemensam beredning av Solvens II av Per Åsling (C) till Statsrådet (MP) ska det viktiga Solvens II-direktivet implementeras i . Det kommer att innebära en omfattande reglering av företagsstyrningen i försäkringsbolag. finns det en motsvarande omfattande reglering av företagsstyrningen i banker. Såväl bank- som försäkringsgruppsreglerna ställer krav på att det införs enhetliga styrformer i respektive grupp. En självklar utgångspunkt bör vara att åtminstone ett svenskt moderföretag, som endast har svenska dotterbolag, ska kunna införa en enhetlig företagsstyrning i hela koncernen. Det är därför angeläget att det inte uppkommer lagkonflikter vid implementeringen av EU-direktivet mellan de nya försäkringsreglerna och gällande grundläggande svenska bestämmelser i aktiebolagslagen. Likaså är det angeläget att det inte finns lagkonflikter mellan företagsstyrningsreglerna för bank- och försäkringsgrupper. Ett moderbolag som har både bank- och försäkringbolag – ett så kallat blandat finansiellt holdingbolag – kan nämligen behöva tillämpa båda regelverken parallellt, och det skulle kunna innebära svårigheter om reglerna pekar åt olika håll. Dessutom gäller för sådana finansiella konglomerat att de ska ha system för riskhantering och rutiner för intern kontroll som är betryggande med hänsyn till konglomeratets ”samlade” risksituation, vilket kan försvåras om inte regelverken är samordnade. Det är viktigt att lagarna inte i onödan hindrar svenska företag från att organisera sig så effektivt som möjligt. I annat fall riskerar konkurrenskraften att försämras, och det kan uppstå kostnader som riskerar att vältras över på konsumenterna. I ömsesidigt verkande bolag är det alltid kunder som får bära merkostnaden eftersom dessa även är de yttersta ägarna av verksamheten. I nuvarande utkast till lagrådsremiss för Solvens II finns paragrafer som av vissa har tolkats som att det är dotter- och systerbolag som måste ställa krav på sina moderbolag i stället för tvärtom. En sådan tolkning ligger inte i linje med exempelvis svensk aktiebolagslag och skulle innebära ett osäkert rättsläge. I värsta fall skulle det kunna innebära kortslutning i systemet och att den aktuella typen av finansiell koncern inte kan fungera. Aktiebolagslagen är ansvarsområde, och ansvarar för implementeringen av Solvens II. Lagstiftningstempot är högt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa en effektiv gemensam beredning mellan och i syfte att implementeringen av Solvens II inte hindrar svenska moderföretag från att utöva en enhetlig företagsstyrning i svenska finansiella koncerner?
fr · H211325 · 2015-03-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:325 Regeringens möjlighet att pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram av (SD) till Klimat- och miljöminister (MP) Under interpellationsdebatten mellan miljöminister och undertecknad, , så uppgav miljöministern följande som svar på en fråga: ”Jag kan lugna interpellanten med att det finns politiska avväganden i den här strukturen. Om kommuner eller myndigheter så anser kan de påkalla att regeringen ska avväga åtgärderna. Jag är övertygad om att vi kan hitta en bra balans.” Enligt mina uppgifter stämmer inte detta. Det är bara vattenmyndigheterna själva som kan lyfta frågan till regeringen om de anser att åtgärdsprogrammet står i strid med ett allmänintresse. Kommunerna och andra myndigheter, som till exempel , kan bara lyfta frågan om de anser att åtgärdsprogrammet står i strid med annan lagstiftning. Utdrag ur förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön (vattenförvaltningsförordningen alt. VFF): 4 § ska ge regeringen möjlighet att pröva ett förslag till åtgärdsprogram om 1. det rör ett annat allmänt intresse av synnerlig vikt än ett sådant som avses i 1 kap. 1 § , Havs- och vattenmyndigheten eller geologiska undersökning har funnit att förslaget allvarligt avviker från denna förordning eller direktiv /60/EG och senast vid samrådstidens utgång begärt att regeringen ges möjlighet att pröva förslaget, eller 3. en annan myndighet eller en kommun har funnit att de åtgärder som den föreslås vidta strider mot annan lagstiftning eller allvarligt avviker från bestämmelserna i denna förordning eller i direktiv /60/EG och senast vid samrådstidens utgång begärt att regeringen ges möjlighet att pröva förslaget i denna del. ska lämna en begäran enligt 2 eller 3 till regeringen senast efter samrådstidens utgång. Förordning (2011:634). Eftersom det tycks råda en viss begreppsförvirring anser jag att det vore viktigt att klarlägga fakta inför den kommande hanteringen av åtgärdsprogrammet så att myndigheter, kommuner och lantbrukare får veta vad som gäller. Min fråga till klimat- och miljöminister är följande: Hur ser ministern på dessa uppgifter?