ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211286 · 2015-03-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:286 Natura 2000 på norra av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Cement behövs till viktiga byggprojekt i hela landet, och en av de viktigaste beståndsdelarna i cement är kalken som utvinns ur kalksten. Mer än hälften av svensk cement kommer från norra , där det finns flera kalkbrott samt utbyggd infrastruktur för att förädla och distribuera produkterna. finns stora naturvärden på norra . på har förslag på att utvidga och skapa nya områden som ska ingå i nätverket 2000. I deras förslag ingår bland annat Stora och , som är riksintressen för kalkbrytning. Arbetet med att utlysa nya Natura 2000-områden på är inget som borde göras lättvindigt. Stora naturvärden står mot riksintressen för kalkbrytning, och boende på norra känner stor oro för sin försörjning. Därför borde det tas på största allvar att en enig regionstyrelse på fördömer processen på grund av att den saknar helhetssyn och dialog. Klimat- och miljöministern har tidigare ställt sig bakom nya och utökade Natura 2000-områden på norra . I presenterar sitt förslag för regeringen. Med anledning av ovannämnda vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer klimat- och miljöministern att fortsätta driva på för nya och utökade Natura 2000-områden, trots den skyndsamma processen och dess tydliga brister i dialog och helhetssyn?
fr · H211287 · 2015-03-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:287 Regeringens ställningstagande avseende Offshore av (V) till Statsrådet (S) förordade mark- och miljödomstolen i att företaget skulle få tillstånd att bygga en havsbaserad vindkraftsanläggning i . Projektet har god finansiering och skulle utgöra ett välbehövligt tillskott i omställning till förnybar energi. Försvarsmakten har haft invändningar mot projektet med argumentet att vindkraftsparken skulle försvåra försvarets möjligheter att bedriva sina verksamheter. Mot bakgrund av försvarets invändningar skickade mark- och miljödomstolen ärendet vidare till regeringen för avgörande. Det har gått ärendet hamnade på regeringens bord. Den borgerliga regeringen valde att inte agera i frågan. Offshore väntar fortfarande på besked från regeringen. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har statsrådet och regeringen ännu inte tagit ställning i ärendet Offshore?
fr · H211288 · 2015-03-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:288 insynsråd av (M) till Finansminister (S) Enligt regeringens hemsida har insynsråden vid de statliga myndigheterna viktiga uppgifter när det gäller ”att utöva insyn och att ge myndighetschefen råd. tillgodoser behovet av en demokratisk insyn och medborgerligt inflytande.” Nomineringar till insynsråd inkom . Ändå tvingades ställa in det planerade insynsrådsmötet – då det ännu inte beslutats om nya förordnanden för ledamöter. I skrivande stund, , har regeringen fortfarande inte fattat beslut. Min fråga är därför: Varför dröjer beslutet om förordnande för ledamöter i insynsråd?
fr · H211289 · 2015-03-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:289 Skatteutgift för el från skattebefriad vindkraft av (SD) till Finansminister (S) Enligt 11 kap. 2 § i lagen om skatt på energi (LSE, 1994:1776) är elektrisk kraft inte skattepliktig om den framställs i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. För detta krävs bland annat att vindkraftverket ägs av samma juridiska person som sedan använder vindkraftselen. Vindkraftsel som produceras enbart för egen förbrukning är således helt undantagen från skatteplikt, om producenten inte yrkesmässigt levererar el. Det är en förmån som gör investeringar i vindkraft intressant främst för kommuner och fastighetsbolag, men även för mindre företag som har en förbrukning som överstiger produktionen. Även el som framställs i andra kraftverk än vindkraftverk är undantagna från skatteplikt, men då endast om producentens installerade generatoreffekt är mindre än och elen inte heller levereras yrkesmässigt av producenten. I budgetpropositionen för utgiftsområde 21 så redovisas skatteutgifter och skattesanktioner på utgiftsområdet för energi. Men för denna skatteutgift så finns inget underlag utan det redovisas med ett streck , trots att en betydande andel av de uppförda vindkraftverken använder sig av denna skattebefrielse, vilken även för ägarna utgör den bärande delen i deras investeringar.
fr · H211290 · 2015-03-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:290 Barn som försvinner av (M) till Statsrådet (S) försvinner ett stort antal barn, varav många kommit ensamma till . Barnen som försvinner faller mellan myndigheternas ansvarsområden. Samarbetet mellan berörda myndigheter, såsom , och polisen, fungerar inte på ett sätt som är optimalt för att de försvunna barnen ska hittas. Frågan om de försvunna barnen är dock större än så och handlar ytterst om hur samhället tar sig an den växande gruppen barn och unga som lever utan papper i . Dels finns de myndigheter som genomför beslut kring avvisningar (polisen och ), dels finns aktörer som har till uppgift att säkra samma barns rätt till skydd och säkerhet, exempelvis och det civila samhället. Statens två uppgifter kan tyckas stå i motsats till varandra. Dock är det så att så länge barnen befinner sig i har staten ett ansvar för att säkerställa att barnens rättigheter beaktas. har länge uttryckt oro över barn som försvinner och lyft frågan i möten med , gränspolisen och andra som arbetar med dessa frågor. Enligt möts man oftast av svaret att barnen försvinner frivilligt. Även om det finns barn som försvinner frivilligt går det inte att utgå från att så alltid är fallet. Samhället måste försäkra sig om att det inte finns någon annan förklaring till barnens försvinnande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att inga barn försvinner utan samhällets vetskap?
fr · H211291 · 2015-03-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:291 inverkan på näringslivet och Vänersjöfarten av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Beslut har tagits av att bygga en ny bro över . Bron planeras i höjd – den befintliga bron är . Den befintliga bron ska ersättas . En bro lägre än nuvarande riskerar att allvarligt störa sjöfarten på . är största logistikcentrum, och en lägre bro riskerar att inverka negativt på sjöfarten, turismen och näringslivet. Därför har bland annat , flera kommuner samt rederier valt att överklaga beslutet att den nya bron endast kommer att ha en höjd . Det är angeläget med en högre bro med seglingsfri höjd på för att trygga Vänersjöfarten. Vänersjöfarten innebär miljövänliga transporter och ger en möjlighet till företagsutveckling. Även näringslivet är tydligt med att man behöver en högre bro än planerat. Det här är en viktig fråga för utvecklingen av företag och jobb i hela . Vid 12 meters segelfri höjd, som den nya bron innebär, kommer i princip samtliga av dagens lastfartyg och av segelbåtarna att kräva broöppning. kommer fler båtar från att trafikera och , och då är det viktigt att man nu inte begränsar möjligheterna att ta sig in och ut i . Detta är ett nationellt intresse, varför regeringen bör se över beslut om att bygga en ny lägre bro över . Är det rimligt att själv kan avgöra Vänersjöfartens utvecklingsmöjligheter och med en för låg bro hämma näringslivet och möjligheten att skapa fler svenska jobb i . Bron är en tydlig näringspolitisk fråga. Den handlar om näringslivet i och Vänersjöfartens framtida möjligheter till att växa och utvecklas i . Vilka åtgärder avser närings- och innovationsminister att vidta för att säkerställa näringslivets och Vänersjöfartens krav på en seglingshöjd på för bron över i ?
fr · H211292 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:292 Anmälan för flerbarnstillägg för barn som har fyllt av (M) till Socialförsäkringsminister (S) I syfte att förenkla för barnfamiljerna har Alliansen föreslagit att anmälan för flerbarnstillägg tas bort för barn som har fyllt . Det är en förenkling som har betydelse för den praktiska hanteringen hos , både från medborgarnas och från myndighetens perspektiv. Förslaget bifölls av i samband med att Alliansens budgetmotion antogs av . Ännu har dock regeringen inte agerat i frågan. Mot bakgrund av att förslaget bifölls är min fråga till socialförsäkringsminister : Tänker socialförsäkringsministern verka för att regeringen lämnar ett förslag som tillgodoser beslut, och när kan förslaget i så fall förväntas?
fr · H211293 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:293 Avskaffande av plikten att anmäla vård av sjukt barn av (M) till Socialförsäkringsminister (S) I syfte att förenkla för landets barnfamiljer har Alliansen föreslagit ett slopande av skyldigheten att anmäla vård av sjukt barn, VAB, som barnet insjuknar. En sådan förändring skulle underlätta den praktiska hanteringen hos , både från medborgarnas och från myndighetens perspektiv. Förslaget bifölls av i samband med att Alliansens budgetmotion antogs av . Ännu har dock regeringen inte agerat i frågan. Mot denna bakgrund är min fråga till socialförsäkringsminister : Tänker socialförsäkringsministern verka för att regeringen lämnar ett förslag som tillgodoser beslut, och när kan förslaget i så fall förväntas?
fr · H211294 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:294 Den andra förälderns rätt till ersättning för att följa med till mödravården av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Inom mödravården, barnhälsovården och elevhälsan har verksamheter byggts upp som är viktiga i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Därför är det viktigt att båda föräldrarna har möjlighet att följa med till mödravården. Alliansen har därför föreslagit att båda föräldrarna ges samma möjlighet för ersättning vid besök hos mödravården. Förslaget bifölls av i samband med att Alliansens budgetmotion antogs av . Ännu har dock regeringen inte agerat i frågan. Mot bakgrund av att förslaget bifölls är min fråga till socialförsäkringsminister : Tänker socialförsäkringsministern verka för att regeringen lämnar ett förslag som tillgodoser beslut, och när kan förslaget i så fall förväntas?
fr · H211295 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:295 Möjlighet för föräldrar att få föräldrapenning för hela inskolningen i förskolan av (M) till Socialförsäkringsminister (S) För att öka flexibiliteten och möjligheten för föräldrar att delta i barnens inskolning vill vi inom Alliansen göra det möjligt för föräldrar att få föräldrapenning under hela inskolningen i förskolan. Förslaget bifölls av i samband med att Alliansens budgetmotion antogs av . Ännu har dock regeringen inte agerat i frågan. Mot bakgrund av att förslaget bifölls är min fråga till socialförsäkringsminister : Tänker socialförsäkringsministern verka för att regeringen lämnar ett förslag som tillgodoser beslut, och när kan förslaget i så fall förväntas?
fr · H211296 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:296 Mobiltäckning i hela landet av (S) till Statsrådet (MP) är ett modernt land, men också ett delat land. Ty medan vissa delar har en snabb utbyggnad av infrastruktur som erbjuder medborgare goda kommunikationsmöjligheter, upplever medborgare i andra delar av landet motsatsen. Det brister i till synes enkla och självklara saker som att ringa, koppla upp sig mot internet och betala i kortterminaler. Mest allvarligt är vittnesmål om att människor inte kommer fram till SOS Alarm vid fara. För tryggheten, tillväxten och möjligheten att bo och verka i hela landet är det avgörande att människor kan kommunicera. En förutsättning är en väl utbyggd infrastruktur för mobila telefoni- och bredbandstjänster. Taxichauffören i norra kommun måste kunna ta emot beställningar på körningar, och restaurangägaren i måste kunna lita på att kortterminalen fungerar när kunder ska betala. upplever man i gles- och landsbygd att operatörer inte tar bristerna på allvar. Ersättningen som betalas ut vid längre avbrott kompenserar varken för de ekonomiska skador eller den frustration som det innebär att vara i radioskugga. Rapporterna om återkommande störningar och problem som dröjer sig kvar talar för att staten behöver ta ett tydligare ansvar i sin tillsynsroll. Att () får vetskap om driftsstörningar och avbrott i efterhand och begränsade till höga tröskelvärden duger inte. kan upp till 2 000 personer omfattas av driftsavbrott i utan att rapport lämnas till PTS. Vilka behov ser statsrådet av en stärkt tillsyn, och vilka åtgärder tänker han vidta för att förbättra mobiltäckningen i glesbygd?
fr · H211297 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:297 Försäljning av AB:s tyska kolverksamhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har delat sin verksamhet i en nordisk och en europeisk del. Företaget genomför just nu en översyn av den europiska delen. Det diskuteras om en eventuell försäljning av företagets tyska kolverksamhet. I debatten lyfts också möjligheten att i stället behåller den tyska kolverksamheten och fasar ut densamma. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Är det aktuellt för ministern och regeringen att behålla och fasa ut AB:s tyska kolverksamhet eller är det regeringens uppfattning att verksamheten bör säljas?
fr · H211298 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:298 Nya ägardirektiv för av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Inför valet gavs besked från regeringens partier att man ville ta fram och ge det statliga bolaget nya ägardirektiv. tillsattes en statsrådsgrupp innehållande statsråden , Baylan, Romson och , som hade i uppgift att arbeta fram nya ägardirektiv. har inget hänt. Det är därför olyckligtvis oklart vad regeringen vill med styrningen av detta viktiga bolag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Kommer ministern och regeringen att ta fram förslag till nya ägardirektiv för och när kan räkna med att kunna fatta beslut om desamma?
fr · H211299 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:299 och ryskt kärnbränsle av (S) till Närings- och innovationsminister (S) EU har en energisäkerhetsstrategi i vilken det framgår att kärnsäkerhet är en absolut prioritet för EU. Där står att EU bör förbli en pionjär och arkitekt för kärnsäkerhet på internationell nivå. Där framgår även att EU ser som en viktig konkurrent i kärnbränsleproduktion, som erbjuder integrerade paket för investeringar i hela kärnkraftskedjan. Därför, menar EU, bör särskild uppmärksamhet ägnas åt investeringar i nya kärnkraftverk som byggs i EU med hjälp av icke-EU-teknik – detta för att säkerställa att dessa anläggningar inte enbart är beroende av kärnbränsleleveranser från . Leveranser från till kärnkraftverken i har fått konkurrens från den svenska Västeråsfabriken , som enligt uppgifter kommer att få leverera till de ukrainska kärnkraftverken. Detta är bra både för svenska jobb och för leveranssäkerhet till . har stoppat leveranser till de ukrainska kärnkraftverken på grund av ”det ostabila läget i landet”, som vice premiärminister uttryckte det. Detta har även tidigare drabbat EU-medlemmarna , , och . Får man inte bränslet måste anläggningar stängas med påföljande brist på energi. Inte minst av detta skäl är det här en viktig fråga för , som låter genomföra prov med ryskt kärnbränsle. argumenterar utifrån att bolaget vill ha ytterligare en leverantör av kärnbränsle. Men frågan är om det över huvud taget är rimligt att det helstatliga svenska bolaget skaffar sig ett beroende av ryskt kärnbränsle när EU diskuterar sanktioner mot . Med anledning av detta har jag en fråga till närings- och innovationsminister : Anser ministern att prov med ryskt kärnbränsle harmoniserar med EU:s arbete för att minska beroendet av rysk energi i EU-området?
fr · H211300 · 2015-03-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:300 Gradering av olika slags jobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har 300 000 människor genom alliansregeringens arbetslinje kunnat gå ifrån utanförskap till ett arbete med en egen försörjning. Fler människor i arbete är grunden till en bättre välfärd och större skatteintäkter som möjliggör ökade satsningar på skola, vård och väg samt järnväg. Det är också genom arbete som människor tar makten över sina egna liv genom att de kan förverkliga drömmar och nå sina mål. Ett samhälle behöver både praktisk och teoretisk kompetens på olika nivåer för att matcha arbetsmarknadens behov. Det var därför alliansregeringen sänkte trösklarna in på arbetsmarknaden genom bland annat sänkta arbetsgivaravgifter, halverad restaurangmoms och införandet av RUT- och ROT-avdragen. S-MP-regeringen föreslår nu i stället reformer som försämrar drivkrafter för att arbeta. Man har förslag om totala skattehöjningar på arbete och tillväxt som är omkring 40 gånger så stora som de resurser man föreslår till företagande. Det blir dyrare att anställa ungdomar vilket slår mot branscher med många unga anställda och mot unga utan erfarenhet som försöker få in en fot på arbetsmarknaden. Detta ihop med en retorik att elever som väljer lärlings- eller yrkesprogram hamnar i en återvändsgränd om de inte gör ett aktivt val för att få högskolebehörighet är mer än oroande. Den här värderingen av kunskap är allvarlig och retoriken om fin- och fuljobb måste lämnas till förmån för att alla behövs och att alla jobb är viktiga. I bland annat en intervju i och i rapporten på arbetsmarknaden, om EU:s arbetslivspolitik, talar företrädare för regeringen om ”rätt jobb” och ”kvalitativa jobb”. Utifrån detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Är det ministerns uppfattning att det finns vissa jobb som kan kallas för "rätt jobb" och "kvalitativa jobb", och vilka slags jobb åsyftas i så fall med detta?
fr · H211301 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:301 Bristande uppföljning av dna-spår i polisutredningar av (M) till Statsrådet (S) Möjligheterna att med hjälp av dna-spår öka uppklaringen av brott är uppenbara. pågår utväxling av dna från brottsplatser med , , , , och . Utbyte med ska etableras . Genom detta finns möjlighet att få identiteten av vem som lämnat spår på en brottsplats fastställd, en synnerligen viktig information för att utreda och klara upp brott. Enligt uppgifter från polisens nationella forensiska centrum, tidigare SKL, fick polisen 71 träffar , men man har bara använt informationen och följt upp spåren i 33 fall. Det är för dåligt. Särskilt illa är det givetvis att polisen inte använder möjligheten att på detta sätt komma åt inbrottstjuvar, som ofta turnerar och begår brott i flera länder. När det gäller uppklaringen är den dålig när det gäller sådana brott. Dna-tekniken och informationsutbytet med andra länder skulle kunna leda till att fler förövare kan gripas och lagföras. Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att säkerställa att polisen fullt ut använder och utvecklar hanteringen av dna i samband med brottsutredningar?
fr · H211302 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:302 Korrekta jämförelser av brottsstatistik av (M) till Statsrådet (S) (Brå) kommer att införa en ny redovisning av uppklarade brott. Syftet är bland annat att göra jämförelser med andra länder mer korrekta. Ett nytt begrepp – lagföringsprocent – införs. Det nya måttet väntas enligt myndigheten grovt räknat bli ungefär dubbelt så högt som dagens personuppklaringsprocent, då man, enkelt uttryckt, bara kommer att räkna anmälda brott för vilka man har bedrivit utredning, enligt en artikel i . Då statistiska uppgifter ofta används för att följa utvecklingen innebär den nya redovisningen risk för svårigheter att göra sådana jämförelser samt risk för missvisande slutsatser. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att säkerställa att medier och allmänhet får god kunskap om den nya redovisningsmodellen och skälen för förändringarna?
fr · H211303 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:303 Norrbotniabanan av (M) till Statsrådet (S) I Sverigebygget, som Alliansen presenterade , ingick en prövning av förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra . uppger att alla järnvägsutredningar för att bygga Norrbotniabanan mellan och är klara. Med anledning av detta vill jag fråga: Tänker statsrådet verka för att regeringen lämnar förslag om att bygget av Norrbotniabanan ska påbörjas ?
fr · H211304 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:304 Åtgärder för att minska antalet renolyckor av (M) till Statsrådet (S) I norra ser vi att antalet viltolyckor med ren fortsätter att öka. inträffade inte mindre än fyra renolyckor , enbart i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vad avser statsrådet att göra för att minska antalet renolyckor och öka säkerheten på våra vägar?
fr · H211305 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:305 Gränsöverskridande skoterkörning av (M) till Statsrådet (S) Dagens lagstiftning gör det möjligt för norrmän som har norska förarbevis för skoter att köra in i . Svenskar som har svenska förarbevis för skoter åtnjuter dock inte rätten att köra in i . Detta efter en omtolkning av den norska lagstiftningen som gjorde . Följden av detta är att bland annat att renägare, räddningspersonal och fritidsåkare som enbart innehar svenskt förarbevis för skoter numera riskerar böter ifall de korsar gränsen till . Detta är olyckligt och problematiskt. Under interpellationsdebatten gav statsrådet beskedet att denna fråga kommer att lösas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: När tror statsrådet att frågan om gränsöverskridande skoterkörning kommer vara löst?
fr · H211306 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:306 Tillsättning av utredning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) är 50 miljoner människor på flykt i vår omvärld. tar ett stort ansvar, om än endast för en liten del av alla som tvingas fly. Men antalet asylsökande har ökat drastiskt i , och enligt prognoser finns det ingen anledning att tro att detta kommer att sjunka . ska fortsatt ta ett stort ansvar för människor i behov av skydd. Men detta kräver mer av oss i vårt mottagande och i våra integrationsinsatser. Alliansen tillkännagav i budgetmotionen som sin mening till regeringen att den ska tillsätta en utredning för ett hållbart och flexibelt system för mottagande av asylsökande och nyanlända som främjar en snabb etablering på arbetsmarknaden för den som beviljas uppehållstillstånd. Utredningen ska enligt tillkännagivandet tillsättas . Ett enigt utskott tillkännagav för regeringen att utredningen skulle tillsättas. Min fråga till justitie- och migrationsministern är: Har justitie- och migrationsministern tillsatt en utredning enligt beslut? Om inte, när kommer så att ske?
fr · H211307 · 2015-03-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:307 SINK-Skatt i stället för A-SINK för kulturarbetare i av (M) till Finansminister (S) En person som säsongsarbetar på till exempel Opera men bor i ska betala artistskatt (A-SINK eller den så kallade Madonnaskatten). Den är på . Men man ska också beskattas i . Det betyder att tar ut mellanskillnaden mellan A-SINK:s och den danska inkomstskatten på , trots att inget arbete har utförts där. Andra yrkeskategorier som arbetar i men bor i betalar vanlig SINK på , och använder exempt-metoden i stället (under förutsättning att man inte arbetar där), vilket innebär att man inte tar ut någon mellanskillnad. Problemet med A-SINK för kulturskapare i har uppmärksammats . Det har definitivt hämmat ett brett kulturutbud i en annars så dynamisk , men framför allt har det hämmat en levande arbetsmarknad för en grupp där fasta heltidsanställningar snarare är undantag än regel. Kulturskapare lever ofta under blygsamma förhållanden med låga och oregelbundna ersättningar och stor osäkerhet. Det finns givetvis lösningar på dagens problem. Det allra enklaste och smidigaste vore om den enskilde kulturskaparen fick välja vilken skatt han eller hon ville betala. Antingen den lägre A-skatten på och sedan beskattas på mellanskillnaden av danska skattemyndigheter, eller den högre på och därmed undvika att bli beskattad på mellanskillnaden. Lösningen är en vinna-vinna-situation, eftersom både den enskilde och den svenska staten skulle tjäna på en sådan lösning. Med hänvisning till ovanstående vill jag därför fråga finansministern: När kommer ministern och regeringen med förslag som innebär att kulturarbetare som verkar i kan välja mellan att betala A-SINK på eller vanlig SINK på , vilket skulle ge tillgång till en större gränslös arbetsmarknad?