ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211768 · 2015-08-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:768 Det fiskefria området i av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) torskbestånd har varit på mycket kritiska nivåer. Detta föranledde och att 2009 inrätta ett område i södra med starka fiskeregleringar. Inom ett kärnområde har här rått totalt fiskeförbud, och i ett större buffertområde har begränsningar i fisket införts. I en del av området har förbud införts för allt oselektivt trålfiske . Denna reglering gällde initialt och utvärderades , enligt en artikel i . har och fört diskussioner om ändringar av den nuvarande regleringen. Man har dock inte kunnat enas om alternativa åtgärder för att skydda torsken varför den ursprungliga regleringen ligger kvar. och har tillsatt en arbetsgrupp som tittar på frågan. Flera länsstyrelser har dock reagerat på att det saknas lokal och regional förankring samt oro för att fiske i området ska tillåtas igen. Enligt i har fiskeregleringarna varit framgångsrika och gynnat fiskebestånden i men även gett mervärden för övrig biologisk mångfald i havet då bottenmiljöerna skyddats från fysisk påverkan av bottentrålning. Även i menar att åtgärderna varit effektiva och konstaterar att torsk nu kan fångas vid fiske från land, vilket varit mycket ovanligt i dessa trakter . Denna vinst för havsmiljön som regleringarna medfört riskerar dock att gå förlorade då man från danskt håll vill öppna det skyddade området för kräfttrålning. ser med oro på att en av de få platserna i som har bottnar som inte förstörts av bottentrålning nu kan gå förlorad. Nagoyamålen om biologisk mångfald innebär att av havsområdena ska skyddas till 2020, vilket vi är långt ifrån att uppfylla. Att inte freda detta område från trålning även vore ett stort resursslöseri. Avser klimat- och miljöminister att vidta åtgärder för att det berörda området ska omfattas av ett formellt skydd som förbjuder trålfiske och därmed bevarar de unika bottenmiljöerna?
fr · H211769 · 2015-08-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:769 Bättre förhållanden för utländska bärplockare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bärplockningssäsongen står för dörren. förväntas det bli ett bra år med mycket bär i skogarna. För någon vecka sedan hade fått in över 4 000 ansökningar om arbetstillstånd för bärplockare vilket är fler än . Det har gjorts insatser för att förbättra förhållandena för bärplockarna. Exempelvis måste utomeuropeiska bemanningsföretag som anställer plockare numera följa svenska kollektivavtal. Men även om situationen har blivit bättre är det inte ovanligt att bärplockare utnyttjas av oseriösa aktörer. Detta får efterverkningar i flera led. Bärplockare tvingas arbeta under oskäliga villkor, markägare drabbas och i slutändan utsätts även tredjeman för risker då det uppstår brister i livsmedelskontrollen. En översyn kring vilka förbättringar som behöver göras för att skapa drägliga förhållanden i skogarna är direkt nödvändig. En sådan översyn måste även ta hänsyn till de markägare som drabbas när bärplockare slår upp läger i skogen utan att ha begärt tillstånd. Att avhysa bärplockarna innebär identifiering, avgifter till och en omfattande byråkratisk process. För de markägare som saknar stora ekonomiska marginaler kan detta bli alltför kostsamt. Justitieministern har tidigare aviserat striktare kontroller av bärföretagen och skarpare straff. Min fråga till justitie- och migrationsminister blir därmed: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skapa en bättre och mer rättssäker situation för bärplockare och markägare?
fr · H211771 · 2015-08-26 00:00:00 — Fråga 2014/15:771 Statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan av (FP) till Utbildningsminister (MP) Barngruppernas storlek i förskolans verksamhet är ett av flera mått att bevaka för att bedöma kvaliteten i verksamheten men också arbetsmiljön för förskollärarna och barnskötarna. Staten är inte huvudman för de kommunala eller enskilda förskolorna men regeringen har aviserat ett statsbidrag som kommunerna och de enskilda kan ansöka om för att just minska barngruppernas storlek. Det råder lite osäkerhet kring rutiner, och kommuner upplever det som administrativt krångligt att vända sig till . Det är också oklart om kommuner kan räkna med detta statsbidrag eftersom det finns indikationer på att bidragen fördelas selektivt och inte per kommun. Flertalet kommuner har inför valet och efter valet i sina politiska uttalanden räknat in att den satsning de rödgröna partierna i regeringen gör kommer att bli ett tillskott i deras lokala skolbudgetar som egentligen täcker verksamhetens kostnader. Mot bakgrund av detta blir min fråga till utbildningsminister : Kommer regeringens aviserade satsning på mindre barngrupper i förskolan att erbjudas alla kommuner och enskilda aktörer i hela landet?
fr · H211772 · 2015-08-27 00:00:00 — Fråga 2014/15:772 Fastighetsskatt på vindkraftverk av (C) till Finansminister (S) har i ett ställningstagande meddelat att fastighetsskatten på vindkraftverk kraftigt ska höjas. Ökningen innebär att fastighetsskatten ökar , vilket för ett normalstort modernt vindkraftsprojekt innebär en höjning från ca 0,7 till . Den beräkningsmetod som använder kan liknas vid att man tittar i backspegeln för att styra framåt. utgår från priset på elcertifikat från för att beräkna taxeringsvärdet framåt i tiden. Denna metodik slår väldigt fel i praktiken. Med anledning av detta vill jag därför fråga finansminister : Avser finansministern och regeringen att genomföra denna kostnadshöjning på förnybar el från vindkraft?
fr · H211773 · 2015-08-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:773 Infrastruktur för laddstolpar av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) Alliansen öronmärkte till utbyggnad av laddinfrastruktur för elfordon i hela landet. Regeringen har oroväckande nog slopat denna satsning och hävdar att dessa pengar i stället ingår i det så kallade KLOKT-stödet, som riktas till kommunala och regionala klimatinvesteringar. Det är rimligt att anta att de åtgärder som kommer att genomföras inom ramen för KLOKT-stödet är sådana som kommunerna inte anser sig ha råd att göra inom den egna ramen. Det är däremot orimligt att anta att kommer att öronmärkas till laddinfrastruktur, vilket får konsekvensen att utbyggnadstakten av laddinfrastrukturen i avtar. behöver en nationell strategi för den fortsatta utbyggnaden av laddinfrastruktur. För att uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta som ställt sig bakom krävs en tydligare politisk handlingskraft. Laddinfrastruktur spelar en viktig roll i måluppfyllelsen, tillsammans med effektivisering och biodrivmedel. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Varför beslutade regeringen att ta bort öronmärkningen av pengar till laddinfrastruktur och hur främjar KLOKT-stödet den fortsatta utbyggnaden av laddinfrastruktur i , och i förlängningen, hur främjar det målet att nå en fossiloberoende fordonsflotta?
fr · H211774 · 2015-08-31 00:00:00 — Fråga 2014/15:774 Indragna tåg till av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) SJ har meddelat att man avser att dra in nattågen till och från . Tågen kommer att fortsätta att köras ett par vintermånader under högsäsongen och en period , för turismen, men i övrigt blir det inga resor med nattågen. Detta plötsliga besked kommer att få stora konsekvenser för länets invånare, för besöksnäringen och för tillväxten i men även för klimatet, då allt fler kommer att tvingas att välja flyget. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att stärka tågförbindelserna till och från ?
fr · H211775 · 2015-08-31 00:00:00 — Fråga 2014/15:775 Konsekvenser för vapenhandlarna av långa handläggningstider av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har polisens handläggningstider för vapenlicenser på många håll i landet varit längre, ibland avsevärt längre, än vad lagen tillåter. Trots upprepad kritik från JO (dnr 6663-2012, 5491-2011, 6064-2011 och 5529-2013) har problemen inte åtgärdats. För jakt- och vapenbutikerna innebär detta stora problem. Innan licenser är beviljade kan inte handlarna leverera och få betalt för de försålda vapnen. De måste däremot betala leverantörer för vapen som levereras. De långa handläggningstiderna äventyrar nu många vapenhandlares verksamhet och sätter dem i en svår ekonomisk situation. Regelverket sätter även begränsningar för hur många vapen en handlare får ha i lager. Det innebär att en handlare som på grund av de långa handläggningstiderna inte kan leverera sålda vapen inte kan ta in nya från grossister för försäljning och inte heller ta inbyten från kunder. Vi kan nu se uppgifter om handlare som har vapen för i lager som inte kan levereras till kunder. Företag går på knäna, och det finns redan handlare som gått i konkurs på grund av handläggningstiderna. Myndigheternas långsamma hantering riskerar därmed flera jobb i landet. En av de drabbade handlarna, i , vände sig till den ansvariga myndigheten och krävde ersättning för de direkta kostnader de långa handläggningstiderna orsakat dem. invände inte mot sakomständigheterna, det vill säga att myndighetens otillåtet långa handläggningstider orsakat företaget ekonomiska skador, men nekade ändå ersättning med hänvisning till att myndighetsutövningen inte riktat sig mot företaget utan mot alla de enskilda sökande. I det icke-överklagbara beslutet bortsågs även ifrån omständigheten att företaget saknar möjlighet att undvika dessa skador eftersom de inte kan sälja vapnen till någon annan. Det är uppenbart orimligt att företagare ska behöva bära kostnaderna för myndighetens oförmåga att hålla de handläggningstider som lagen stipulerar. Regeringen tog initiativ till att skulle tvingas redovisa för regeringen vad de gjorde för att minska handläggningstiderna, ett uppdrag som skulle slutredovisas . Initiativet är lovvärt – men räcker dock inte för att lösa handelns problem. Företag kommer att orsakas stora ekonomiska förluster, och ytterligare företag riskerar att gå i konkurs innan problemen är åtgärdade. Jag vill ställa följande fråga till närings- och innovationsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att säkerställa att handeln inte drabbas ekonomiskt av att inte förmår att hålla de handläggningstider som lagen kräver?
frs · H212656 · 2015-08-10 00:00:00 — Dnr Fi2015/3333 Svar på fråga 2014/15:656 av (V) AP-fondernas investeringar i o i har frågat mig om jag avser att ändra i AP-fondernas placeringsföreskrifter så att det inte ska kunna upprepas att AP-fonderna investerar i i . Ansvaret för AP-fondernas verksamhet och investeringsbeslut ligger enligt lag på AP-fondernas styrelser. Det är därför inte möjligt för regeringen att ge instruktioner till AP-fonderna hur buffertkapitalet ska investeras. har dock remitterat en Departementspromemoria med Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34). Enligt förslaget ska AP-fondsmyndigheterna enligt lag förvalta medlen i AP-fonden föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. I sammanhanget bör dock betonas att AP-fondsmyndigheterna enligt förslaget även fortsatt kommer att vara självständiga i sin förvaltning, vilket innebär att regeringen inte avser att utfärda placeringsföreskrifter som förbjuder specifika investeringar. Förslaget innebär däremot att AP-fondsmyndigheterna ska samverka för att ta fram gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som inte bör ingå i AP-fonderna. I sådana kriterier bör det konkretiseras på vilka grunder ett bolag eller annan tillgång inte bör ingå i AP-fondsmyndigheternas placeringsuniversum.
frs · H212680 · 2015-08-05 00:00:00 — Dnr Fi2015/3406 Svar på fråga 2014/15:680 av (M) Konsekvenserna för landsbygden av höjd bensinskatt har frågat mig om jag avser att kompensera landsbygden på något sätt när bensin- och dieselskatten höjs och hur jag vill kompensera de landbygdsbor som inte har en inkomstutveckling som följer BNP. har fått svar i tidigare interpellation, 2014/15:536 om konsekvenser för landsbygden av höjd skatt på bensin och diesel. Där sa jag bland annat att staten har ett stort budgetunderskott. Genom att använda ekonomiska styrmedel, till exempel genom att höja skatten på drivmedel, kan vi finansiera den gemensamma välfärden och stärka skattesystemets miljöstyrande effekt. Genom att höja energiskatten på drivmedel gör vi det också möjligt att satsa på till exempel järnväg och annan infrastruktur. Förutom satsningarna på järnvägen kommer också andra investeringar att genomföras, bland annat inom landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen. Insatserna bedöms ha stor betydelse för att stärka landsbygdens förutsättningar för hållbar tillväxt.
frs · H212685 · 2015-08-10 00:00:00 — Dnr Fi2015/3416 Svar på fråga 2014/15:685 av (M) Krav på djurskydd vid offentlig upphandling har frågat mig vilka lagändringar i upphandlingslagarna som regeringen föreslår, när propositionen med lagförslagen kan ligga på bord och hur bestämmelserna ska utformas för att inte rubba reglerna för den inre marknaden. De EU-direktiv som ligger till grund för den svenska upphandlingslagstiftningen har setts över i syfte att bl.a. säkra god kvalitet och djuromsorg beträffande livsmedel som upphandlas. Regeringen beslutade en lagrådsremiss med förslag till nya lagar som ska genomföra direktiven. Föredragningen i Lagrådet beräknas avslutas . Min avsikt är att propositionen med lagförslagen ska lämnas till i sådan tid att lagarna kan träda i kraft inom EU-direktivens genomförandefrister, dvs. Enligt min mening har djurskyddet inte beaktats i tillräcklig utsträckning vid upphandlingar. Detta vill jag ändra på. För mig saknar det betydelse huruvida det, som uttrycker det, handlar om att slå in öppna dörrar. Det viktiga för mig är att få till stånd en förändring och tillse att upphandling med offentliga medel i praktiken används strategiskt för att bl.a. stärka djurskyddet. Jag och regeringen har och kommer bl.a. därför vidta följande åtgärder. För det första kommer stödet till upphandlande myndigheter förstärkas i och med inrättandet av den nya myndigheten, . Fr.o.m. september kommer alltså stödet att stärkas i fråga om bl.a. vilka krav på djurskydd som kan ställas i upphandlingar och hur djurskyddskriterier kan användas för att utvärdera anbud på kvalitet. För det andra har regeringen inlett ett arbete med att ta fram en nationell upphandlingsstrategi i vilken miljöhänsyn och sociala hänsyn är centrala perspektiv. Strategin kommer att tas fram i samarbete med den kommunala sektorn. För det tredje har regeringen tagit initiativ till att arbeta fram en nationell livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan. En sådan strategi kommer att stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt när det gäller konsumtionen av livsmedel. Det ovan beskrivna arbetet ska givetvis bedrivas med beaktande av att den strategiska användningen av upphandling inte strider mot eller mot övriga internationella upphandlingsrättsliga åtaganden. När det gäller den nationella livsmedelsstrategin, förutsätter den självklart att förpliktelser som medlemsstat i både EU och WTO iakttas.
frs · H212691 · 2015-08-05 00:00:00 — Dnr Fi2015/3473 Svar på fråga 2014/15:691 av (C) Utvidgat undantag från trängselskatt har frågat infrastrukturministern om hon anser att undantaget från trängselskatt bör utökas till färdtjänstresor för äldre och funktionshindrade samt skolskjutsar och om hon kommer att vidta några åtgärder för att även dessa resor ska omfattas av undantaget från trängselskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Samtliga fordon som kör inom ett område där trängselskatt tas ut ger upphov till trängsel. Utgångspunkten är därför att alla bilar som passerar betalstationerna också ska betala trängselskatt och att det således bör finnas så få undantag från skattepliktens omfattning som möjligt. När trängselskatten infördes permanent gjordes bedömningen att bussar med en totalvikt om skulle befrias från skatteplikt eftersom den formen av kollektivtrafik i hög grad ersätter bilkörning och därmed minskar trängseln. Taxibilar och övriga fordon som tillhandahåller färdtjänst och skolskjuts är dock inte befriade från skatteplikt för trängselskatt. Detta beror på att sådana fordon oftast endast transporterar ett mindre antal personer i taget och att den trängsel och de föroreningar som dessa fordon orsakar inte är mindre än vad som orsakas av andra bilar. Däremot kan personer som beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade, efter ansökan, få en viss bil undantagen från skatteplikt. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några åtgärder för att utöka antalet fordon som är undantagna från skatteplikt vad gäller trängselskatt.
frs · H212694 · 2015-08-05 00:00:00 — Dnr Fi2015/3535 Svar på fråga 2014/15:694 av (M) Sysselsättningsmålet i regeringsförklaringen har frågat statsministern vilket regeringens sysselsättningsmål är. Frågan har överlämnats till mig. Jag har besvarat en i det närmaste identisk fråga från (2014/15:606 Regeringens sysselsättningsmål). Jag återger därför mitt tidigare svar. En av regeringens viktigaste uppgifter är att minska arbetslösheten varaktigt och öka sysselsättningen. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om att ha lägst arbetslöshet i EU . Fler människor ska ha ett jobb att gå till och färre ska vara deltidsarbetslösa. Kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande måste öka.
frs · H212695 · 2015-08-05 00:00:00 — Dnr M2015/2569/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:695 av (M) Regeringens prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram har frågat mig om hur jag ser på risken, om Vatten-myndigheternas föreslagna åtgärder blir fastställda, att det leder till en minskad konkurrenskraft för svenskt jordbruk samt en minskad livs-medelsproduktion i , vilket i sig kan innebära en flytt av livs-medelsproduktionen till andra länder som i många fall har sämre miljö-arbete än . frågar också om jag står fast vid tidigare uttalanden om att regeringen ska pröva åtgärdsprogrammen. Rent vatten är en viktig resurs och kan dess värde bli än större då kampen om vattentillgångarna ständigt ökar. Den resursen ska vi värna och förvalta. Inledningsvis kan jag konstatera att Vattenmyndig-heterna under samrådsprocessen har tagit emot många synpunkter och förtydliganden avseende bl.a. åtgärdsprogrammens konsekvenser för vårt svenska jordbruk. Jag vill vidare framhålla att alla länder som ingår i den Europeiska union-en måste genomföra kraven i och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. Detta innebär bland annat att varje land ska utarbeta åtgärdsprogram i syfte att nå direktivets mål om att vattnen ska uppnå god status. Det är således inte enbart i åtgärder behöver vidtas för att minska påverkan på vattnet utan alla länder har samma krav. En viktig utgångspunkt för det svenska miljöarbetet är att åtgärder ska bidra till en god miljö här i men inte orsaka försäm-ringar av miljön i andra länder. Denna utgångspunkt gäller naturligtvis även vid genomförandet av detta direktiv. Regeringen har fått förslagen till åtgärdsprogram för prövning. Den ytterligare information som Miljö- och inhämtat från berörda kommuner och myndigheter utgör viktiga delar av det underlag som regeringen nu har att ta ställning till. Ärendena är under beredning och jag kan inte föregripa regeringens kommande ställningstaganden i dessa viktiga frågor.
frs · H212698 · 2015-08-05 00:00:00 — Dnr Fi2015/3481 Svar på fråga 2014/15:698 av (M) Utformning av flygskatten har frågat mig om jag kan svara på ifall det förslag på flygskatt som presenterat och som diskuterades under valrörelsen ligger till grund för regeringens pågående arbete med att ta fram en flygskatt. har lång och god erfarenhet av att använda skatter och andra ekonomiska styrmedel för att kostnadseffektivt bidra till att nå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Som en del i miljöstyrningen på klimatområdet ska olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader undersökas. En skatt på flygresor bör därför utredas. De mer detaljerade förutsättningarna för utredningen är dock inte fastslagna .
frs · H212705 · 2015-08-10 00:00:00 — Dnr Fi2015/3533 Svar på fråga 2014/15:705 av (M) Rekryteringen av ny GD för har frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern varför ministern inte längre ansvarar för rekryteringen av chefen för den viktigaste och mest centrala myndigheten för utvecklandet och genomförandet av svensk miljöpolitik. Frågan har överlämnats till mig. Då jag besvarade en fråga i samma sak (Se 2014/15:641) gav jag följande svar. Som regel handläggs ärendet om tillsättande av myndighetschef i det departement som ansvarar för myndigheten i fråga. Regeringen kan dock besluta att ett visst ärende i stället ska beredas av ett annat departement. I det nu aktuella ärendet beslutade regeringen att ärendet ska handläggas av . Jag vill framhålla att det även tidigare förekommit att ärenden om rekrytering av myndighetschefer överförs från ett departement till ett annat. Den förra regeringen fattade flera sådana beslut.
frs · H212706 · 2015-08-10 00:00:00 — Dnr Fi2015/3491 Svar på fråga 2014/15:706 av (M) Ny generaldirektör för har frågat mig om när rekrytering av en ny generaldirektör för ska vara avslutad. Rekryteringsprocessen av ny chef och generaldirektör för pågår. Det är för tidigt att svara på när denna process kan vara avslutad.
frs · H212712 · 2015-08-05 00:00:00 — Dnr Fi2015/3538 Svar på fråga 2014/15:712 av (M) Högre kostnader och försämrade villkor för företag har frågat mig hur högre kostnader för transporter, till exempel en ny lastbilsskatt, högre kostnader för att anställa samt minskade satsningar på väginvesteringar kommer att leda till fler jobb på landsbygden, i exempelvis . Låt mig inledningsvis konstatera att jag svarade på en snarlik fråga från . befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge, inte minst med en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och för låga klimatambitioner från den tidigare regeringen. Detta går ut över möjlighet att ställa om till en hållbar produktion, med medföljande risker för vår natur, människors hälsa och konkurrenskraft. Det allvarliga läget gör det än viktigare att ineffektiva åtgärder ersätts av effektiva insatser. De nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd, som enligt en rapport från IFAU (utvärdering) inte haft någon sysselsättningseffekt över huvud taget för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är vidare missvisande att bedöma politiken genom att endast se till effekter av enskilda finansieringsåtgärder. Regeringens samlade politik kommer att hjälpa fler till ett arbete och öka arbetsutbudet bland de mest utsatta grupperna. Grunden för högre sysselsättning är tillväxten av fler jobb i det privata näringslivet. Offentliga investeringar i infrastruktur bidrar till ett robust och effektivt transportsystem, vilket är en förutsättning för ökad sysselsättning, för möjligheterna att nå klimatmålen, för näringslivets konkurrenskraft och för exportföretagens möjlighet att utvecklas. Därför satsar regeringen totalt ytterligare på den statliga transportinfrastrukturen . Medlen till väginvesteringar kring och ligger fast och minskar därmed inte, vilket är i enlighet med nuvarande plan. Den avståndsbaserade vägslitageskatten som ska utredas kan bidra till att regeringens mål om att minska miljöpåverkan från transportsektorn nås. En annan effekt av skatten kan vara att den bidrar till att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till t.ex. tåg och sjöfart. Den har vidare möjligheter att utjämna konkurrensvillkoren mellan svenska och utländska åkare.