ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311444 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:444 Religionsfriheten i av (L) till Utrikesminister (S) Varje människa har rätt till religionsfrihet. Denna rätt återfinns i såväl som i för de mänskliga rättigheterna. Religionsfriheten innebär allas rätt att utöva sin religion eller trosuppfattning genom undervisning, andaktsutövning, gudstjänst eller andra religiösa sedvänjor. Religionsfriheten skyddar inte bara rätten att tro, utan även rätten att inte tro. Verkligheten ser dessvärre annorlunda ut. För den kristna minoriteten i blir situationen alltmer akut, inte bara genom hotet från Daish/IS utan även genom att man aktivt motarbetas av den irakiska regeringen. Enligt den irakiska konstitutionen råder det religionsfrihet i landet, men tyvärr är inte så fallet i praktiken eftersom samma konstitution säger att ingen lag får bryta mot islam. De kristna minoriteterna i har efter den USA-ledda invasion och fall 2003 setts som och kallats svikare, syndare och djävulsdyrkare. Detta har den irakiska shiadominerande regeringen valt att ignorera. Att tillhöra en religiös minoritet i har under en alltför varit förknippad med stora risker. Mandéer, assyrier, syrianer, yazidier och kaldéer är några av de minoriteter som utsätts för diskriminering samt politisk och ekonomisk marginalisering – för att inte tala om det omfattande våld och dödande de utsätts för i form av avrättningar, våldtäkter och bortrövanden. Antalet kristna i har sjunkit drastiskt på grund av att de tvingats fly. Förföljelsen av kristna i och andra länder i är ett brott mot mänskligheten – ett folkmord – som måste uppmärksammas och framför allt stoppas. Den irakiska regeringen vidtar få åtgärder för att förbättra situationen för landets minoriteter. Snarare tolererar den i olika avseenden orättvisor och övergrepp som dessa minoriteter utsätts för. Att säkerställa sina medborgares säkerhet är en primär uppgift för varje regering. Liberalerna har verkat för ett lokalt självstyre och fredad zon för kristna minoriteter på . En plats där dessa grupper skulle kunna leva i fred, utan att bli mördade, diskriminerade och marginaliserade för sin tro. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att sätta press på den irakiska regeringen så att förföljelsen av och folkmordet på kristna upphör, och religionsfriheten skyddas och efterlevs i praktiken?
fr · H311445 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:445 Det extraordinära läget för vård och omsorg av (M) till Statsrådet (S) Statsministern konstaterade under frågestunden i att ”det finns delar i välfärden som inte fungerar som de ska”. Men vad gör regeringen för att komma till rätta med situationen? Den frågan har ställts och därför blev det naturligt att följa upp detta till ansvarigt statsråd för hälso- och sjukvården i socialutskottet. Då framställdes det som att läget är under kontroll. Vilken verklighetsuppfattning har regeringen och statsrådet ? Att situationen i vården är pressad och att delar av välfärden inte fungerar, eller är läget under kontroll? Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, varnar för risker för ”liv och hälsa, begynnande undanträngningseffekter samt samhällets funktionalitet”. Det betyder i klartext att patienters behov och hälsa riskeras. Därtill beskriver Kommuner och Landsting, SKL, situationen: ”Under den extrema situation som råder går det dock inte att fullfölja lagstiftningen” och har överlämnat en 47-punktslista med krav på förändringar, flertalet helt extraordinära. beskriver och sammanfattar MSB:s nationella lägesbild i en skrivelse angående flyktingsituationen i : ”Nio länsstyrelser angivit att det inom det egna länet finns kommuner med allvarliga problem. Även landstingen har i vissa fall angett att de påverkas av det rådande läget… … i det längre perspektivet kan landstingen behöva planera för större behov av viss vård som exempelvis barnmedicin, tandvård samt psykiatrisk hälso- och sjukvård”. Den enda lösning som statsrådet presenterat är den extra miljard som regeringen ska använda till allt och alla inom hälso-och sjukvården. Alla utom statsrådet är oroliga att detta långt ifrån räcker. är de största utmaningarna att korta väntetider och säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen nationellt. Inför dessa utmaningar står regeringen tomhänt på förslag. Propositionslistan till är tom. Det är ytterst allvarligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet för samhällsskydd och beredskap, MSB:s, respektive Kommuner och Landsting, SKL:s, bedömningar gällande risker för undanträngningseffekter i vården, och vilka nya åtgärder är statsrådet i så fall beredd att vidta med anledning av det extraordinära läget för vård och omsorg?
fr · H311446 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:446 Senareläggning av utbetalningar av (M) till Statsrådet (MP) Den rödgröna regeringen har inte kunnat leverera något samlat besked om hur mycket av de pengar som räknas in i biståndsramen som ska gå till flyktingmottagande i . Men så kom då ett besked om att de två partierna i regeringen har en intern ”överenskommelse” sinsemellan om att maximalt av pengarna kan avräknas mot biståndsramen. Kritiken från biståndsorganisationer mot regeringen har varit hård. Inte bara för bristen på besked men också på regeringens besked när det väl meddelades. Däremot är inte bilden att mottagarna av bistånd drabbats ännu, tack vare aktörernas ansvarstagande. meddelades formellt om de som kan avräknas från biståndsramen till sista planerade beredningstillfället av budgeten och utgiftsområde 7, internationellt bistånd. Statssekreterare meddelade då att dessa omkring 4 miljarder kunde hanteras genom att senarelägga utbetalningar. Men att utskottet får ta ställning till dessa förslag i en vårändringsbudget. Det har minst sagt varit en svår budgethantering för beroende på regeringens brist på samlade besked. Justeringen sköts upp. Men betänkandet kunde alltså, med skrivningar om denna information, slutgiltigt behandlas . meddelades att en del betalningar i stället tidigareläggs. Ungefär 2 miljarder flyttas till den här sidan nyårsafton i stället för att hamna på 2016. Möjligen sker detta siffertrixande för att inte slå igenom utgiftstaket . Trots alla olika besked måste ta ställning till den budget som läggs på vårt bord. har utskottet sin debatt om utgiftsområde 7, internationellt bistånd. Det är oklart om det kommer nya besked från de rödgröna till dess. Det kommer nya besked , vilket inte är förvånande eftersom regeringen inte har kraft att prioritera och fatta nödvändiga beslut. Det är inte acceptabelt med denna hantering och märkliga varannanveckaspolitik. Med anledning av ovanstående ställer jag frågan statsrådet : När får utrikesutskottet en samlad redovisning av regeringens förslag om senareläggning av utbetalningar som meddelats till utrikesutskottet och den föreslagna tidigareläggning av utbetalningar som meddelats i medierna?
fr · H311447 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:447 Avräkningar av (M) till Statsrådet (MP) De två regeringspartierna har internt i regeringen kommit överens 2016 kan maximalt av det svenska biståndet avräknas för flyktingmottagande i . Möjligen skulle både biståndsaktörer och biståndsmottagare uppskatta mer långsiktiga utfästelser, som till exempel den att den rödgröna regeringen hoppas nå upp till enprocentsmålet igen . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vad gränsen är för avräkningar i budgetarna för och framåt.
fr · H311448 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:448 Schablonberäkningens status av (M) till Statsrådet (MP) Biståndsministern och politiska medarbetare på talar ofta om schablonberäkningen för avräkningar på biståndet – vilket är ett politiskt beslut av regeringen och enkelt kan ändras av regeringen. Men även andra principer styr svenskt bistånd, som den övergripande principen om att avtal ska hållas. Därtill kommer olika utfästelser på givarkonferenser, de avtal som sluts med olika aktörer, resultatstrategier, den biståndspolitiska plattformen, Sidas olika avtal med mera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om det är hennes uppfattning att regeringens schablonberäkningar för avräkningar från biståndsramen är något som är överordnat de andra principerna och styrdokumenten inom biståndspolitiken.
fr · H311449 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:449 Vård och behandling för dem som har psoriasis av (M) till Statsrådet (S) Psoriasis är en av våra vanligaste kroniska sjukdomar som drabbar 250 000–300 000 personer i , varav 30 000–50 000 lider av måttlig eller svår psoriasis. Många av dem är i arbetsför ålder, och drygt hälften debuterar . Enligt så står en tredjedel av alla som har psoriasis helt utan vård och behandling. Och många får dessutom fel behandling eller behandling som är verkningslös. Dessutom varierar behandlingsmetoderna och omfattningen av behandling mycket beroende på vilket landsting man tillhör. Livskvaliteten påverkas i hög grad av sjukdomen, och många upplever klåda, smärta och rädsla för att komma nära andra människor. Bakom siffror, statistik och kostnader finns det en mängd människor som lider och begränsas i sin vardag – en del så mycket att det påverkar möjligheten att arbeta fullt ut. Andra begränsas socialt. Både de drabbade och samhället skulle vinna mycket på att man på nationell nivå ser över behandlingsmetoder och utformar riktlinjer för att uppnå bättre behandling för fler och så att de blir mer lika över landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förbättra villkoren för och behandlingen av dem som lider av psoriasis?
fr · H311450 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:450 Jämlik utbildning till gode män av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En viktig del av det svenska välfärdssamhället är att tillförsäkra hjälp och stöd för den som själv av olika anledningar inte kan bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person. Detta tillgodoses genom tillsättande av ställföreträdare, god man eller förvaltare. Runt 30 000 ensamkommande barn och unga förväntas att komma till och sannolikt minst lika många . Dessa barn och ungdomar har enligt svensk lag rätt att få en god man utsedd. Uppgiften att vara god man för ensamkommande kan exempelvis handla om att hjälpa till att ansöka om uppehållstillstånd, söka bidrag från , förvalta barnets tillgångar och se till att barnets kontakter med myndigheter, skola, hälsovård etcetera säkerställs. På grund av dagens extremt ansträngda situation när det gäller antalet ensamkommande barn och ungdomar råder stora svårigheter med att rekrytera tillräckligt med personer som vill och kan ta på sig ansvaret som gode män. I kommunens ansvar ligger enligt lag att den gode mannen generellt ska vara erfaren, rättrådig och i övrigt lämplig för uppdraget. När det gäller ensamkommande barn uttalas dessutom särskilt att den gode mannen ska ha kunskap om barns behov i olika åldrar, förståelse för deras situation, goda kunskaper om det svenska samhället, behärska god svenska både skriftligen och muntligen, vara opartisk och ha kunskap om utlänningslagen och asylprocessen. Det är därför viktigt att dessa gode männen utan dröjsmål får den utbildning som krävs för att kvaliteten från rättssäkerhetssynpunkt för den ensamkommande och kvaliteten i övrigt på utförandet av de uppdrag gode mannen åtar sig säkerställs. Att som ensamkommande barn eller ungdom få en god kontakt med en hederlig medborgare, som vill göra en insats för en ung människa som behöver hjälp att komma in i det svenska samhället, är en investering för framtid. Allt som främjar en god integration och som motverkar utanförskap måste tas till vara. Därmed bör gode män i hela landet erbjudas en kostnadsfri och jämlik utbildning som höjer statusen och nivån på insatserna. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att utbildningarna till gode män ska vara kvalitetsmässigt jämlika?
fr · H311451 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:451 Havsfiskelaboratoriets verksamhet i av (C) till Statsrådet (S) Det statliga Havsfiskelaboratoriet är efter ett regeringsbeslut stationerat också vid , i , . av vårt lands fiskeareal och av landets fångstvolym utgörs av och tas upp i . Åtta landgränser, utöver den svenska, gränsar mot detta utsatta innanhav. Vid Havsfiskelaboratoriet i bedrivs en för både havsmiljön och yrkesfisket viktig forskning samt provtagning av den fisk som landas. Bland annat forskas här fram ålderbestämningsmetoder för torsk som i sin tur utgör underlag för bestämmande om ett uthålligt fiske. Havsfiskelaboratoriets lokalisering vid , i , har medgett att denna forskning och provtagning har kunnat bedrivas i närmiljö och rationellt. har , i strid med regeringsbeslutet av 1990, beslutat att centralisera Havsfiskelaboratoriet till och . Orsaker som arbetsbrist eller ekonomisk kris anges inte, tvärtom är uppdragen på ostkusten fler än någonsin och nya projekt som till exempel märkning av torsk är på gång. Av lätt insedda skäl framstår det som obegripligt och irrationellt att centralisera all verksamhet till ett av landets kustområden. Det är obegripligt eftersom huvuddelen av landets fiske bedrivs i , irrationellt eftersom den omfattande provtagningsverksamheten kommer att rendera oändligt mycket resande, upp till 7 per projekt, när utgångspunkten blir i stället för . Jag tror att landsbygdsministern inser den brist på rationalitet och resurshushållning, utöver det utomordentligt märkliga, i det som sker och min fråga till honom blir därför: På vilket sätt avser statsrådet att förhindra SLU att genomföra en centralisering av Havsfiskelaboratoriets verksamhet till ?
fr · H311452 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:452 Rätt till abort av (L) till Utrikesminister (S) Rätten till abort är en fråga om liv och död. Den synen delas med den rödgröna regeringen, som i sin feministiska utrikespolitik har satt upp som mål att arbeta för att förbättra kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter världen över. I är situationen för flickor och kvinnor kritisk sedan en lag som totalförbjuder abort fått genomslag. Inte ens om kvinnans liv eller hälsa är akut hotad tillåts hon att ta bort fostret ur sin egen kropp. Det gäller även om graviditeten är en följd av våldtäkt eller incest. Lyckas en kvinna få tag på sjukvårdspersonal som utför aborten kan både patient och läkare dömas till långa fängelsestraff. Enligt misstänkliggörs också kvinnor som får missfall. I vissa fall har detta lett till åtal och morddom. Det är en livsfarlig politik. Abortförbud leder inte till att abort försvinner, utan till att ingrepp utförs under osanitära förhållanden och inte sällan av okunniga personer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vilka besked kommer utrikesminister att avkräva regeringen i vad gäller kvinnors rätt till fria, lagliga och säkra aborter?
fr · H311453 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:453 Kommunernas krav för att klara flyktingsituationen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I kunde vi läsa om kommunernas krav för att klara flyktingsituationen. Kommuner och Landsting, SKL, kräver avsteg från lagar och regler och nya grepp för att hantera den akuta situationen. Kraven handlar bland annat om att kollektivtrafik ska kunna nå fler, det vill säga att alla som är inskrivna i mottagningssystem bör få tillgång till allmänna kommunikationer. Det finns också ett förslag för att ge säkrare vård. Asylsökande och nyanlända byter ofta adress, men många har en mobiltelefon. Om landstingen skulle få tillgång till telefonnumren så skulle fler kunna nås för hälsoundersökning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ställer sig ministern till dessa förslag?
fr · H311454 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:454 En fortsatt god djurvälfärd av (M) till Statsrådet (S) Att djur ska ha det bra är något som engagerar oss svenskar. Därför var det ett klokt beslut av alliansregeringen att föra över ansvaret för djurskydd från kommunerna till länsstyrelserna. Syftet var bland annat att göra arbetet mer effektivt och likvärdigt över hela landet. En positiv effekt av reformen var också att kvaliteten i verksamheten ökade då djurskyddsinspektörerna fick kollegor på arbetsplatsen, vilket gjorde det lättare att dela erfarenheter med varandra. Regeringen har i sin budget minskat anslagen för området. Enligt länsstyrelsernas prognos kommer det att innebära att ett trettiotal heltidstjänster försvinner, vilket i många län motsvarar neddragningar . Detta kommer att resultera i färre djurskyddskontroller, längre handläggningstider och minskad grad av förebyggande arbete. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkra en fortsatt god djurvälfärd i ?
fr · H311455 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:455 Återkrav av EU-stöd av (M) till Statsrådet (S) Många svenska lantbrukare har drabbats hårt till följd av de återkrav av EU-stöd som riktats mot dem. Detta trots att de efter bästa förmåga har följt de anvisningar som ställde upp vid ansökningstillfället. En av anledningarna till de avvikelser som sedermera konstaterats är att statens ortofotounderlag över delar av landets jordbruksskiften var undermåligt för ansökningarna, något som uppenbarligen är en betydelsefull faktor för den situation som har uppstått. En annan anledning är att nya regler och tolkningar av anvisningar tillkommit i efterhand, men dessa har ändå tillämpats i samband med kontroller av ansökningar som lämnats in i god tro. I och har myndigheterna meddelat att ländernas ortofotounderlag varit för gammalt och framfört att ländernas jordbrukare därmed handlade i god tro och därmed inte ska återkrävas på det stöd som har utbetalats. I däremot, har i stället jordbrukarna dels krävts på återbetalning, dels blivit påförda sanktioner. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt och förenligt med konkurrensneutraliteten och den likabehandlingsprincip som gäller i EU att svenska jordbrukare har drabbats på detta sätt?
fr · H311457 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:457 och framtidens jordbruk i av (M) till Statsrådet (S) Trots hög effektivitet kämpar svenskt jordbruk med sin lönsamhet. När internationella priser på exempelvis mjölk faller blir det uppenbart att svenska bönder och svenskt lantbruk har en tuff situation till följd av högre kostnader än våra konkurrenter. Eventuella ytterligare pålagor på svenskt jordbruk riskerar att få förödande konsekvenser. Efter att konstaterat att bostadsbyggandet hämmades av hanteringen av riksintressena tillsattes 2013 en utredning för att se över riksintressena, delvis med fokus för att underlätta bostadsbyggandet. Efter förändringar i utredningens arbete efter valet har utredningen nu lämnat besked och meddelar att bostadsförsörjningen inte kommer att klassas som riksintresse, utan att i stället en rad nya riksintressen ska tillkomma, däribland grundvattenförekomst. Detta riskerar att innebära ytterligare pålagor på lantbruket och ytterligare skada vår konkurrenskraft. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på förslag och delar statsrådet uppfattningen att de riskerar att skada förutsättningarna för svenskt jordbruk?
fr · H311458 · 2015-12-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:458 och framtidens bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Trots hög byggtakt ligger långt efter när det gäller bostadsbyggandet. Följderna av detta är tydliga. Det blir svårt för ungdomar att flytta hemifrån och för nyanlända att hitta en bostad över huvud taget. Svensk ekonomis utveckling hämmas när det är svårt att flytta till arbeten och studier. Efter att konstaterat att bostadsbyggandet hämmades av hanteringen av riksintressena tillsattes 2013 en utredning för att se över riksintressena, delvis med fokus för att underlätta bostadsbyggandet. Efter förändringar i utredningens arbete efter valet har utredningen nu lämnat besked och meddelar att bostadsförsörjningen inte kommer att klassas som riksintresse, utan att i stället en rad nya riksintressen ska tillkomma. Risken är nu uppenbar att detta försvårar byggnation ytterligare, så som konstaterat att riksintressena gör. talar regeringen om att fortsätta att göra det enklare att bygga nytt. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på förslag och delar statsrådet uppfattningen att de snarare riskerar att hämma byggandet än underlätta detsamma?
fr · H311459 · 2015-12-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:459 Beställaransvaret inom åkeribranschen av (V) till Statsrådet (S) I samband med interpellationsdebatten om fusk och utnyttjande i åkeribranschen (2015/16:127) svarade infrastrukturminister att Transportstyrelsen fått i uppdrag ”att se över om den nuvarande regleringen av beställaransvar skapar tillräckliga förutsättningar för ordning och reda i transportbranschen”. Ett uppdrag som enligt direktiven om möjligt ska slutredovisas . Beställaransvaret är en avgörande nyckel för att komma åt fusket och utnyttjandet i åkeribranschen. Dagens system är ett slag i luften som inte kommer åt dem som sitter på makten och kammar hem vinsterna. Det verkar helt enkelt vara omöjligt att bevisa ansvaret högst upp och sällan bedöms det som processekonomiskt lönsamt att driva fallen rättsligt eftersom det är för låg straffpåföljd. Ett nytt system bör garantera att såväl speditören som slutkunden, som ju är den egentliga beställaren, kan hållas ansvariga och med påföljder som är kraftfulla och kännbara – exempelvis vite i förhållande till vinsten eller omsättningen hos slutkunden. Direktiven anger enbart att Transportstyrelsen i denna fråga ska göra en översyn. Det är oklart om det i direktivet också finns ett aktivt uppdrag att ta fram förslag på hur systemet – om den nuvarande regleringen inte skapar tillräckliga förutsättningar – ska förändras i syfte att skapa den ordning och reda i transportbranschen som är nödvändig. Det finns en uppenbar risk att nödvändiga förändringar fördröjs och inte kommer att komma på plats före utgången av 2016. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När räknar statsrådet med att ett nytt system kan träda i kraft och finns det i uppdraget till Transportstyrelsen också ett aktivt uppdrag att föreslå förändringar i regleringen av beställaransvaret?
fr · H311460 · 2015-12-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:460 Osund konkurrens inom åkeribranschen av (V) till Statsrådet (S) De stora problemen som finns i transportbranschen – med oseriösa företag som växlar mellan olika former av F-skatt, utländska och svenska bemanningsföretag som gör allt för att utnyttja minsta lilla kryphål i regelverket och på det sättet fuska och utnyttja såväl chaufförer som att kringgå det som ska gälla på svensk arbetsmarknad – kan lösas. Modellen finns i och kallas den holländska modellen och har gett både positiva effekter på lönebildningen och lett till bättre arbetsvillkor. Modellen är känd av regeringen – vars ledande parti Socialdemokraterna före valet lovade alla transportarbetare att driva och genomföra den holländska modellen. I den av initierade interpellationsdebatten om fusk och utnyttjande i åkeribranschen (2015/16:127) hade regeringen bytt ståndpunkt och infrastrukturminister menade att” om den holländska modellen har vi sagt att vi inte riktigt tror att den är verkningsfull.” Oklart är varför en modell som fungerat i inte skulle vara verkningsfull i och vad som förändrat detta mellan löftet före valet och verkligheten efter valsegern. Modellen innebär i korthet att ett åkeri endast får använda sig av personal som har en tillsvidareanställning, kör åkeriets egna lastbilar och omfattas av gällande kollektivavtal. Systemet omöjliggör systematiskt fusk med F-skattsedlar och anlitande av utländska bemanningsföretag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till ett införande av en verkningsfull modell, liknande den holländska, för att förhindra osund konkurrens?