ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212677 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr Fi2015/3394 Svar på fråga 2014/15:677 av (SD) Konkurrenskraften i skatteavtal har frågat mig hur målet för arbetet med skatteavtal ser ut, det vill säga när beräknas arbetet med att återställa positioner på skatteavtalsområdet vara klart, hur stora resurser har avsatts för att målet ska kunna uppfyllas och hur kommer finansministern att agera för att säkerställa att målet nås. Inledningsvis känner jag inte alls igen påståendet om att skulle ha 151 olika skatteavtal som i ett eller flera avseenden skulle ha sämre villkor än våra konkurrentländer. har fullständiga skatteavtal med 82 länder, vilket bl.a. framgår på flera ställen i Svenskt Näringslivs rapport. I Svenskt Näringslivs rapport jämförs vissa villkor i avtal med ett antal länder med 14 konkurrentländers avtal med samma länder. Rapporten pekar på att det finns avtal som i fråga om de jämförda villkoren har tappat i konkurrenskraft och som kan behöva omförhandlas. Men rapporten visar även att har ett stort antal avtal som är konkurrenskraftiga. I jämförelsen finns till exempel flera avtal där endast ett av de 14 konkurrentländerna har bättre villkor. I dessa fall har alltså lika bra eller bättre villkor än 13 av de 14 konkurrentländerna. I detta sammanhang ska det också framhållas att i sin rapport valt att jämföra vissa för exportföretagen viktiga villkor. Även om det givetvis är viktiga villkor, innehåller skatteavtalen även andra viktiga bestämmelser som inte återspeglas i jämförelsen. ska dock ha höga målsättningar när det gäller våra skatteavtal, det svenska avtalsnätet ska vara mycket konkurrenskraftigt. Som jag nämnde i interpellationsdebatten finns det heller ingen motsättning mellan regeringens prioriteringar på skatteavtalsområdet och de svenska exportföretagens. Förhandlingar pågår nu med flera länder som bl.a. pekat ut som viktiga för svenska exportföretag. Som jag också nämnt är dock skatteavtalsförhandlingar processer som inte ensidigt råder över. Det går därför inte att ge några tidsramar för när ett visst avtal slutligen kan vara på plats.
frs · H212678 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr SB2015/3171/RCK Ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete Svar på fråga 2014/15:678 av (M) Grön omställning har frågat mig hur arbetet med grön omställning går, och vilka politiska förslag jag har kommit fram till. Arbetet med grön omställning genomförs av en analysgrupp för Grön omställning & konkurrenskraft. Gruppen består av tio kvalificerade ledamöter med en bred representation från politiken, näringslivet, akademin och civilsamhället. Gruppen har fått en bred uppdragsbeskrivning. Arbetet har främst handlat om att ringa in områden av särskilt intresse för fortsatt analys samt om att planera arbetet. Gruppen undersöker vilka vägar som är nödvändiga för att förverkliga ett hållbart samhälle och främja konkurrenskraft. Inriktningen är att ska placera sig i framkant av utvecklingen av den gröna tillväxten internationellt. Exempel på frågor som gruppen behandlar är investeringsåtaganden, ekonomiska incitament, systemlösningar, forskning och utbildning samt stads- och landsbygdsutveckling. Analysgruppen har en kontinuerlig dialog och ett informationsutbyte med övriga för att se till att gruppens arbete är relevant och inte dubblerar arbete som redan utförs. Gruppen kommer att leverera bl.a. ett antal promemorior och redovisa slutsatser, strategiska överväganden samt förslag till politiska åtgärder senast .
frs · H212679 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr SB2015/3172/RCK Ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete Svar på fråga 2014/15:679 av (M) Framtidens arbetsgivaravgifter har frågat mig hur arbetet går för analysgruppen Arbetet och vilka politiska förslag jag och gruppen har kommit fram till. har även frågat mig hur jag anser att nivån på arbetsgivaravgifterna påverkar jobben i ett längre framtidsperspektiv. Beträffande den första frågan kan jag meddela att det bedrivs ett intensivt arbete i analysgruppen Arbetet . Gruppen består som bekant av representanter från näringslivet, fackföreningsrörelsen, civilsamhället och forskarvärlden. Deras uppgift är att ta ett helhetsgrepp om de centrala utmaningar som vi står inför på arbetsmarknaden i de kommande tjugo åren. Gruppen har fått en bred uppdragsbeskrivning och arbetar självständigt. Arbetet har främst handlat om att ringa in områden av särskilt intresse för fortsatt analys samt om att planera arbetet. Gruppen har ett utåtriktat arbetssätt med kontakter av skilda slag med olika aktörer i samhället. De genomför också egna analyser av de utmaningar vi står inför till följd av bl.a. ny teknik, globalisering och demografi. Jag förväntar mig att den kommer leverera intressanta inspel i den politiska processen. Den andra frågan är i stort sett identisk med den som ställde i en interpellation tidigare i vår. Jag har inget annat svar på den frågan än min kollega, finansminister , hade då och jag hänvisar till hennes svar till kammaren i denna del.
frs · H212681 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr N2015/4892/FJR Svar på fråga 2014/15:681 av (M) Rovdjurshandläggarnas kompetens i jaktfrågor har frågat mig om jag tänker vidta generella åtgärder för att säkerställa att rovdjurshandläggare har den kompetens som behövs så att inte enskilda fårägare blir orättvist behandlade. Det är väldigt olyckligt att får och även andra husdjur och hundar skadas av varg och jag känner stark sympati med de som drabbas. Vi arbetar nu på bred front för att se hur vi kan utveckla skyddet mot rovdjursangrepp. Det är dock inte lämpligt att jag som statsråd har synpunkter på läns-styrelsernas arbete i enskilda ärenden. Det är myndighetens ansvar att se till att den har rätt kompetens och bemanning. Utgångspunkten är att gällande lagstiftning följs.
frs · H212682 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr N2015/4893/FJR Svar på fråga 2014/15:682 av (M) offentliggörande av rovdjursangrepp har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka snabbheten och skyldigheten för länsstyrelserna att offentliggöra rovdjursangrepp på tamboskap och hundar för att därmed kunna minska risken för ytterligare angrepp i området. För de tamdjursägare som får sitt eller sina djur dödade av rovdjur är det naturligtvis en mycket olycklig händelse och jag känner stark sympati med dem som drabbas. Att minska risken för rovdjursangrepp är en fråga regeringen prioriterar. Som lyfter fram i frågan är snabb information ett viktigt led i att ha en fungerande rovdjursförvaltning. Det är viktigt att snabba insatser sätts in så att ytterligare rovdjursan-grepp på tamdjur förhindras. Regeringen arbetar nu på bred front för att se hur vi kan utveckla skyddet mot rovdjursangrepp. har bl.a. fått ett regeringsuppdrag avseende att förebygga viltan-grepp och som ska redovisas . Regeringen har även utökat anslaget för viltskador med och anser att anslaget ska ökas med 20 miljoner . Det är de enskilda länsstyrelserna som ansvarar för att ha en ändamåls-enlig verksamhet och den beredskap som krävs. Det är således inte lämpligt för mig som statsråd att ha synpunkter på länsstyrelsernas arbete i enskilda ärenden. Utgångspunkten är att gällande lagstiftning följs.
frs · H212684 · 2015-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:684 av (FP) syn på demokrati i har frågat mig om min och regeringens bedömning är att är att betrakta som en demokrati, trots att oppositionsledaren inte tillåts ställa upp i presidentvalet. till unionsparlamentet och till delstats- respektive regions-parlamenten äger rum eller . Presidenten utses i ett senare skede. Valet blir en mycket viktig värdemätare på demokratiseringsprocessen i . Ett öppet, inkluderande och trovärdigt val skulle skapa förutsättningar för en fortsatt demokratiseringsprocess. Ett misslyckande skulle riskera att reversera de framsteg som ändå gjorts . har i diskussioner med betonat vikten av att hela befolkning måste kunna utöva sina politiska och medborgerliga rättigheter fullt ut. Detta gäller inte minst kvinnor och etniska minoriteter, inklusive den utsatta gruppen rohingya. Det är beklagligt och oroande att bestämmelserna i grundlagen gör att Aung inte kan utses till president eftersom hennes söner är brittiska medborgare. Det pågår diskussioner om ändringar av grund-lagen, men de kommer sannolikt inte att genomföras före höstens val. EU har tillsammans med inbjudits att delta med valobservatörer. Det blir första gången som västerländska val-observatörer tillåts att närvara. Låt mig också passa på att säga att ett av tre fokusområden för bilaterala samarbetsstrategi för är ökad respekt för mänskliga rättigheter, där stöd till etniska minoriteter är en uttalad huvuduppgift. I samtliga insatser inom ramen för utvecklingssamarbetet är ambitionen att etniska grupper ska nås av svenskt stöd. medverkar bland annat i en fond tillsammans med fem andra givare för att samarbeta kring mödra- och barnhälsovård. Fonden planerar ett större stöd i bl.a. Rakhinestaten. Dessutom är ett antal svenska enskilda organi-sationer, varav flera får stöd av Sida, verksamma i med inriktning på särskilt utsatta minoritetsgrupper, inte minst vad gäller att stärka deras rättigheter. agerar även politiskt genom EU och FN. För EU är situationen för rohingya en viktig del i den formaliserade MR-dialogen mellan och . har tydligt och konsekvent stött FN:s specialrapportör för mänskliga rättigheter i , professor som under sitt senaste besök i tillbringade i Rakhinestaten där merparten av rohingya finns. Hon delgav sedan sina intryck från besöket i samtal med regeringsföreträdare i huvudstaden .
frs · H212686 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr N2015/4901/TIF Svar på fråga 2014/15:686 av Boriana (M) Trafiksituationen vid hamn Boriana har frågat mig om vilka initiativ jag avser att ta för att underlätta för trafiken till och från hamn. Inom ramen för den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 2014−2025 har tillsammans med kommun planerat att genomföra ett antal åtgärder på genom för att dels förbättra för den genomgående trafiken till och från hamnen och dels förbättra trafiksäkerheten och sänka bullernivåerna för de boende. Förutom mittrefuger och bullerskydd planeras även andra åtgärder t.ex. väntersvängskörfält för att öka kapaciteten. I den nationella planen 2014−2025 återfinns också kapacitetsförbättringar på Ystadbanan genom nya mötesspår. Ystadbanan används till viss del för godstrafik till hamn. är även överens med kommunen om att göra en fördjupad analys av trafiksituationen på genom , vilken kommer att utgöra ett underlag för den kommande åtgärdsplaneringen. gav regeringen i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen inför planperioden 2018−2029. Regeringens syfte med uppdraget är att hämta in underlag för en proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas . Frågan om eventuella åtgärder tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen.
frs · H212687 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr U2015/03549/GV Svar på fråga 2014/15:687 av (M) Bestämmelserna om tilläggsbelopp har frågat mig om när jag avser att presentera ett nytt förslag som förtydligar bestämmelserna om tilläggsbelopp. Denna fråga behandlades här i , i samband med debatten med anledning av en interpellation av partikollega (2014/15:652) Lika villkor. Jag återupprepar här vad jag meddelade då. En utredare har haft i uppdrag att se över lagstiftningen om tilläggsbeloppen, och ett förslag till förtydligande av bestämmelserna har remitterats. Ärendet bereds nu inom , och regeringens avsikt är att därefter återkomma i frågan.
frs · H212688 · 2015-06-24 00:00:00 — Dnr N2015/4902/MRT Svar på fråga 2014/15:688 av (S) Biltåg har frågat mig om regeringen har för avsikt att skapa förutsättningar för ett ökat tågresande genom att satsa på biltåg genom . Jag instämmer i att biltåg är en produkt som miljömässigt och ur trafiksäkerhetssynpunkt har fördelar jämfört med en långväga resa med personbil. råder öppet tillträde till marknaden för persontrafik på järnväg i . Det finns således inga formella hinder för den järnvägsoperatör som önskar etablera biltåg som en ny produkt på den svenska järnvägsmarknaden för att undersöka den kommersiella bärkraften i konceptet. Regeringen prioriterar en ökad konkurrenskraft för järnvägen för att främja sysselsättning, klimat och miljö. Anslaget för järnvägsunderhåll ökas nu med och därefter . Mot den bakgrunden avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H212689 · 2015-06-30 00:00:00 — Dnr N2015/4904/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2014/15:689 av (S) Återinförande av förköpslagen har frågat mig om regeringen har för avsikt att återinföra förköpslagen. Enligt förköpslagen (1967:868) hade en kommun förköpsrätt vid försäljning av vissa typer av fast egendom eller tomträtt i sådan egendom. Genom att utöva förköpsrätten kunde en kommun i vissa fall träda i en köpares ställe sedan köparen tecknat avtal om förvärv av en fastighet. Förköpsrätten innebar att kommunen fick förvärva den egendom som köpet avsåg från säljaren på de villkor som avtalats mellan säljaren och köparen, bland annat i fråga om den avtalade köpeskillingen. Ett förköp skiljde sig därmed från ett expropriationsförfarande eftersom överlåtelsen grundade sig på ett frivilligt val att sälja fastigheten och att fastighetens ägare var villig att sälja fastigheten på de villkor som låg till grund för förköpet. Förköpslagen var ett instrument som gav kommunerna möjlighet att bedriva en aktiv markpolitik för att styra och planera bebyggelsen och möjliggöra för bostadsbyggande. En aktiv markpolitik är grundläggande för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande och en hållbar bebyggelseutveckling. En aktiv markpolitik får därmed ofta stor betydelse för kommunernas möjlighet att klara sitt lagstadgade bostadsförsörjningsansvar. Motivet till att avskaffa lagen var att kommunernas, domstolarnas och de statliga myndigheternas administrativa kostnader för att pröva frågor med anknytning till förköpslagen var betydande, att förköpslagen medförde att ett stort antal fastighetsöverlåtelser fördröjdes och att det uppkom olägenheter och kostnader för fastighetsmarknaden och dess parter. vill jag understryka att lagen hade positiva effekter. Förköpsrätten gav kommunerna möjlighet att kunna undvika ett ibland tids- och kostnadskrävande expropriationsförfarande. Förköpslagen gav således ibland kommunerna möjlighet att förvärva sådan mark som kunde vara av strategisk betydelse för kommunen utan de nackdelar som kan uppstå vid expropriation. Jag tror inte att det är lämpligt att återinföra lagen i samma form som när den upphävdes med hänsyn till den administration som förfarandet medförde. Det finns dock anledning att noga följa frågan om kommunernas möjligheter att planera och förvärva sådan mark som har strategisk betydelse för exempelvis bostadsbyggande. kommer i slutet av detta år att redovisa vilka hinder kommunerna ser för att uppnå ett ökat bostadsbyggande och lämna förslag till åtgärder för att stärka deras möjligheter och incitament att agera. När utredningen presenterat sitt betänkande finns ett bättre underlag för att överväga vilka åtgärder regeringen bör vidta.
fr · H211722 · 2015-07-03 00:00:00 — Fråga 2014/15:722 Åtgärder för att minska viltolyckorna i trafiken av (M) till Statsrådet (S) lade för inte så länge sedan fram en ny viltstrategi som syftar till att skapa en bättre viltförvaltning i . En av strategins fem punkter är att ”förebygga skador och andra problem som viltet orsakar”. Enligt Nationella inträffade det totalt 47 167 viltolyckor . Av dessa var 3 783 olyckor med vildsvin. Året före inträffade 3 551 olyckor med vildsvin, medan olyckstalet var hela 4 198. Förändringen kan sannolikt hänföras till ett ökat jakttryck och visar därmed på behovet av att upprätthålla en sträng förvaltning av vildsvinsstammen. Ett ökat jakttryck är dock naturligtvis inte tillräckligt för att förebygga skador och andra problem med vildsvin. Vi ser dessutom hur antalet vildsvinsolyckor återigen ökar efter den tillfälliga nedgången. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att minska de alltmer ökande viltolyckorna i trafiken?
fr · H211723 · 2015-07-03 00:00:00 — Fråga 2014/15:723 Åtgärder för att minska skadorna från vildsvin av (M) till Statsrådet (S) lade för inte så länge sedan fram en ny viltstrategi som syftar till att skapa en bättre viltförvaltning i . En av strategins fem punkter är att ”förebygga skador och andra problem som viltet orsakar”. Vildsvinet ställer till med stor förödelse i jordbruket när det bökar upp åkrar med vete, havre, majs, ärtor och sockerbetor samt slåttervallar. Det är heller inte ovanligt att villaägare får sina gräsmattor totalförstörda. Vildsvinet saknar naturliga fiender, har lätt för att anpassa sig till nya miljöer och har en hög reproduktionsförmåga – en sugga får normalt en kull med 5–6 kultingar , och vid gynnsamma förhållanden kan en sugga få tre kullar . Därför växer också stammen kraftigt. Vildsvinsstammen uppgår till uppskattningsvis 350 000 djur, och statistiken visar att det sker en fördubbling av stammen ungefär . Med dessa förutsättningar är det givet att jakttrycket bör vara högt på vildsvinsstammen. Ett ökat jakttryck är dock inte tillräckligt för att förebygga de vildsvinsrelaterade skadorna och trafikolyckorna, som tilltar allt mer. Min fråga till statsrådet är således: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att minska skadorna från vildsvin på åkrar, trädgårdar och slåttervallar?
fr · H211724 · 2015-07-03 00:00:00 — Fråga 2014/15:724 Kostnaderna för nästa generations ubåt av (M) till Försvarsminister (S) Det är mycket positivt att () och nu har undertecknat avtalet om två nya ubåtar av nästa generation samt halvtidsmodifiering av två befintliga ubåtar av Gotlandsklass. Detta innebär att Försvarsmaktens undervattensförmåga kan stärkas i ett osäkert läge i närområde. Det innebär också att man fullgör det arbete som alliansregeringen påbörjade med att säkra att även fortsättningsvis ska ha kompentensen och möjligheten att bygga moderna ubåtar i landet. Med en försvarsuppgörelse och ett försvarsbeslut finns också en stabil grund att stå på. Det finns dock vissa oklarheter när det gäller kostnaden för de nya ubåtarna samt halvtidsmodifieringen av de befintliga ubåtarna. Regeringen har tidigare angett att kostnadsramen har uppgått till . Det avtal som undertecknades mellan FMV och sätter en totalkostnad på . Givet läget i vore det inte bra om Försvarsmakten måste prioritera ned andra förmågor för att täcka en eventuellt högre kostnad för ubåtsprojekten. Då kan kanske någon form av tilläggsanslag vara behövligt. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsminister : Ryms de två nya ubåtarna samt halvtidsmodifieringen av de två befintliga ubåtarna inom den kostnadsram som har satts för detta ändamål?
fr · H211725 · 2015-07-03 00:00:00 — Fråga 2014/15:725 Beredskapsmuseet utanför av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Medier i rapporterar om en ökande konfliktgrad för det fristående Beredskapsmuseet utanför . Det har eskalerat till den grad att Kronofogden har beslutat att ge () handräckning när en mängd föremål ska hämtas från Beredskapsmuseet. Det uppges röra sig om cirka 65 föremål som ska hämtas därifrån, dock inte de tyngre föremålen såsom kanonen . Det är olyckligt att tillgången till ett för och värdefullt kulturarv riskerar att försvinna om Beredskapsmuseet inte kan fortsätta sin verksamhet. SFHM har också sagt att man inte tar föremålen från Beredskapsmuseet för att man har användning för dem, utan för att myndigheten upplever att museet inte fullgör sina åtaganden. Min fråga till kulturminister är följande: Har kulturministern för avsikt att vidta någon generell åtgärd för att säkerställa att allmänheten fortsatt kan få tillgång till Beredskapsmuseets värdefulla kulturarv?
fr · H211726 · 2015-07-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:726 Kvinnors företagande av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) The Global Entrepreneurship Monitor är världens mest extensiva studie i entreprenörskap med internationella jämförelser utifrån 200 000 respondenter i 73 länder. Studien har för del iakttagit en mångårig positiv trend med en ökande andel entreprenörer, en trend som bekräftas på flera håll. konstaterade också att andelen företag som drivs av kvinnor har ökat . noterar att antalet kvinnor som leder företag har ökat från till . Med båda könen inräknade är det av befolkningen som driver företag. För att synliggöra kvinnors företagande och stärka deras nätverk initierade alliansregeringen ett ambassadörsnätverk för kvinnors företagande, ett nätverk som varade fram till att den nuvarande regeringen tog över och avslutade det. visade dock på ett allvarligt trendbrott som även kunnat observeras i Svenskt Näringslivs mätningar. Enligt GEM:s definition av entreprenörskap sjönk den svenska andelen från år , vilket fick att rasa från 10:e till 18:e plats bland de 29 jämförbara länder som karakteriseras som innovationsdrivna. Tappet i svenskt entreprenörskap drivs främst av ett kraftigt fall i andelen entreprenörer bland kvinnor. färre kvinnor var entreprenörer jämfört . I går det färre kvinnor per manlig entreprenör än i flertalet jämförbara länder. Inom hälso- och sjukvård driver kvinnor nästan hälften av företagen. Andelen är ännu högre inom personliga tjänster, där fyra av fem företagare är kvinnor. I synnerhet inom RUT-branschen dominerar kvinnor som företagsledare. Den långvariga positiva utvecklingen för kvinnliga företagare hänför sig i huvudsak till tjänstesektorn, där hushållsnära tjänster utgör en stor del. visar i undersökningen Företagens villkor och verklighet (2012) att fler än nio av tio av de företag som drivs av kvinnor finns i tjänstesektorn. Det finns anledning att misstänka att begränsningarna av RUT- och ROT-avdragen och de vidare politiska hoten mot avdragens framtida existens sannolikt påverkar benägenheten att starta företag inom den delen av tjänstemarknaden. Diskussionen om vinster i välfärden, där regeringspartierna tillsammans uttrycker att ”vinstjakten” ska bort från välfärden och har tillsatt en utredning med målet att reglera välfärdsföretags vinster, är en annan stark politisk osäkerhetsfaktor som äventyrar hela affärsidéers bärkraft. Mot bakgrund av trendbrottet inom utvecklingen för kvinnligt nyföretagande och de tidsnära osäkerhetsfaktorerna inom sektorer som domineras av kvinnor vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser närings- och innovationsminister att vidta för att förbättra förutsättningarna så att fler kvinnor väljer att starta företag?