ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211381 · 2015-04-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:381 Unga tjejers tillgång till preventivmedel av (V) till Statsrådet (S) rapporterar om flera fall där unga tjejer som besökt ungdomsmottagningar och fått recept på preventivmedel ändå inte kunnat hämta ut dessa på apotek. På ett apotek förklarar apoteksbiträdet att de inte säljer preventivmedel till personer . Det är i sig inget konstigt med att en farmaceut frågar om receptet och kontrollerar att det är okej. Men den som ska kontaktas är förskrivaren. Det är inte okej att farmaceuten, som i det fall beskriver, börjar diskutera med kunden och ifrågasätter dennas motiv för att hämta ut ett förskrivet läkemedel. God tillgång till preventivmedel är viktigt för att förebygga oönskade graviditeter. Ungdomsmottagningarna gör ett viktigt arbete med att se till att unga får tillgång till preventivmedel. På ungdomsmottagningen har barnmorskan – som legitimerad yrkesutövare med eget yrkesansvar – gjort en adekvat bedömning. beslut ska inte överprövas av apoteken. Det är också viktigt att se till att olika apotek efter omregleringen inte upprättar interna regler för vem de säljer olika typer av förskrivna läkemedel till. Även på en omreglerad apoteksmarknad måste staten se till att medborgarna utan dröjsmål får tillgång till läkemedel som de har recept på. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att unga tjejer inte nekas att hämta ut preventivmedel som de har recept på?
fr · H211382 · 2015-04-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:382 Utveckling av kvaliteten inom äldreomsorgen av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen gav i uppdrag att genomföra årliga nationella brukarundersökningar, detta i syfte att ur brukarens perspektiv följa upp hur kvaliteten utvecklas inom äldreomsorg och hemtjänst för äldre – allt för att ska fortsätta att vara ett av de allra bästa länderna att åldras i. Att öppet och transparent följa upp, granska och utvärdera ger värdefullt mervärde ur flera perspektiv, inte minst för brukare och anhöriga. Dessutom ges det nödvändiga och stora utvecklingsmöjligheter. Ett sätt att höja kvaliteten är att använda de nationella brukarundersökningarna på ett systematiskt sätt. Genom att identifiera vilka områden som är viktigast att förbättra för att höja de äldres upplevda kvalitet. är frågan om vänsterregeringen tänker fortsätta kvalitetsarbetet att mäta de faktiska resultaten och underlätta aktiva val, eller om man tänker falla tillbaka på en politik byggd på ideologiska förtecken där det viktigaste förefaller vara vem som utför eller äldreomsorgen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att säkerställa att de nationella brukarundersökningarna fortsätter att användas samt hur ska de vidareutvecklas för att kunna utveckla kvaliteten inom äldreomsorg och hemtjänst för äldre?
fr · H211383 · 2015-04-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:383 kontor i av (M) till Finansminister (S) avser att flytta sin verksamhet från nio orter varav med 65 medarbetare är en av dessa. Beslutet motiveras med att ska finnas där företagen finns. Det är en motivering som ifrågasätts av många. är en levande landsbygd, som utvecklas just med dess varierande företagande. Likaså har ett rikt näringsliv med små och medelstora företag med aktiva företagarföreningar. Inte nog med att företag och företagare som redan är verksamma på orten kommer att mista den service och närhet till expertis som ett skattekontor innebär, det finns också en risk att företag framöver väljer bort att etablera sig för långt från tjänster. Det är en risk som livligt diskuteras. Min fråga till finansminister är följande: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att näringslivet, företagare, kommuner och framtida entreprenörer fortsatt ska ha minst lika god service, experthjälp och lokal närvaro som tidigare i frågor som handläggs av , för att hela och landsbygden ska fortsätta växa?
fr · H211386 · 2015-04-01 00:00:00 — Fråga 2014/15:386 Befogenheter för skoterledsvärdar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ombesörjs landets skoterleder av skoterledsvärdar, ofta med små medel och inte sällan på ideell basis. Det förekommer att skoterledsvärdar måste hantera att skoterförarna inte respekterar gällande regler för det aktuella området. Till exempel kan det handla om att skoterförare ej betalar de avgifter som gäller för det området. Det kan också handla om att skoterförare inte respekterar hastighetsbegränsningar eller framför fordonet utanför skoterleden. Att vi har välskötta och underhållna skoterleder är viktigt för turismen och även för annan näringsverksamhet. Att skoterledsvärdarna då har reell befogenhet att motverka och beivra missbruk av skoterlederna är därför av stor vikt. En jämförelse som kan göras i det här sammanhanget är den med naturvårdsvakters befogenheter och status, det vill säga att de har befogenhet att vid behov utfärda vite eller att beslagta fordon eller utrustning som används på ett felaktigt sätt. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka befogenheterna för dem som underhåller landets skoterleder?
fr · H211389 · 2015-04-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:389 Situationen i Yarmuk av (V) till Utrikesminister (S) kom alarmerande rapporter om att extremistgruppen /Daesh tagit över stora delar av området Yarmuk i . Yarmuk är ett flyktingläger för palestinska flyktingar. När kriget i bröt ut fanns över 112 000 flyktingar i lägret. På grund av strider, sinad humanitär hjälp och hungersnöd har stora delar av befolkningen tvingats på flykt igen. Yarmuk har varit belägrat , och de runt 18 000 civila som tros vara kvar i lägret är fast mellan stridande grupper. Chefen för , FN-organet för palestinska flyktingar, beskrev situationen som desperat och extrem, efter att han haft en genomgång för om det humanitära läget. Situationen för flyktingarna i Yarmuk har varit svår , och FN vädjar om en humanitär korridor för att dessa 18 000 civila ska kunna ta sig ut från området. Det är nu avgörande att omvärlden reagerar och agerar. Med anledning av den desperata situationen i Yarmuk vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att , som enskilt land såväl som medlem i FN och EU, ska säkerställa att humanitär rätt respekteras och att humanitär hjälp ska kunna nå fram till Yarmuk i ?
fr · H211390 · 2015-04-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:390 Arbetsförmedlingen och 90-dagarsgarantin av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsförmedlingen gör i sitt budgetunderlag –2018 bedömningen att en 90-dagarsgaranti skulle kosta betydligt mycket mer än vad regeringen har avsatt i sin budget . Det rör sig om skillnader på flera miljarder . Att skillnaden mellan regeringens och Arbetsförmedlingens bedömningar är så stor är anmärkningsvärt. Det tyder på att regeringen inte haft tillräckligt underlag när man lagt fram budgetpropositionen. Ur Arbetsförmedlingens budgetunderlag framgår att om 90-dagarsgarantin införs, men Arbetsförmedlingen inte tilldelas ytterligare medel, kommer myndigheten att behöva göra kraftiga omprioriteringar. Det skulle kunna innebära minskade resurser för att arbeta med exempelvis jobb- och utvecklingsgarantin och sökande som riskerar långvarig arbetslöshet. Det kan också få som följd att myndigheten tvingas dra ned på ambitionsnivån i förnyelsearbetet. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsministern. Vilka slutsatser drar ministern av Arbetsförmedlingens bedömning inför kommande budget?
fr · H211391 · 2015-04-07 00:00:00 — Fråga 2014/15:391 Friluftslivet av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Vi moderater anser att det svenska friluftslivet är viktigt, så viktigt att alliansregeringen tog fram första friluftsproposition . ska den första återrapporteringen om de tio friluftsmål som vi tog fram ske. Ett av målen, nr 2, Personligt och ideellt engagemang står i centrum, är speciellt viktigt för civilsamhällets organisationer. Det brukar sägas att nio av tio svenskar ägnar sig åt friluftsliv i någon form , och paraplyorganisationen 24 medlemsorganisationer har tillsammans nästan 1,8 miljoner medlemskap. Alla partier i är eniga om friluftslivets värde. Dels som ett sätt att få fler människor att röra på sig i då den ohälsa som följer av brist på rörelse är större än någonsin, men även när det gäller mjukare värden som att kunna uppleva den svenska naturen och lära sig mer om de rättigheter och skyldigheter som följer av allemansrätten. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna gång på gång att anslaget till friluftslivet skulle höjas. Förslaget fanns med i partiets skuggbudget och lyftes fram i en debattartikel undertecknad av partiets dåvarande talesperson i frågorna. Även i , där jag själv deltog i ett seminarium anordnat av Svenskt Friluftsliv, lovade såväl (S) som (V) att anslaget skulle höjas. Det är lätt att lova något när man är i opposition. När den rödgröna regeringen lade fram sin första budgetproposition lyste höjda anslag helt med sin frånvaro. Det har friluftslivets organisationer med rätta uppfattat som ett svek. Min fråga till klimat- och miljöministern är därför: Avser ministern och regeringen att uppfylla vallöftet och höja anslaget till friluftslivet?
fr · H211393 · 2015-04-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:393 kommunikation kring färjan mellan Håkansta och Norderön av (S) till Statsrådet (S) genomfördes en av upphandlad besiktning av fästena för färjan mellan Håkansta och Norderön. Dessa befanns då vara i stort behov av reparation och upprustning. I samband med detta sänktes maxvikten för transport över färjan till från tidigare . Fästena är fortfarande inte åtgärdade. På bor 140 bofasta personer. Flera av dessa bedriver olika typer av näringsverksamhet, till exempel hotell och skogsbruk. I samband med en storm fälldes många träd, som ligger och väntar på transport. Sommarsäsongen är normalt en viktig turistsäsong för ön. Men varken de stockar som ligger på ön och väntar på bortforsling eller de turistbussar som är i startgroparna för att föra ut turister kan röra sig så länge färjan inte är öppen för tyngre last. Det mest frustrerande för näringsidkarna på ön är bristen på information och kommunikation från den ansvariga myndigheten, . Det kan inte ge besked om när problemen ska vara åtgärdade och har inte heller gett besked om dispens för att åtminstone kunna frakta bort de stockar som annars går till spillo. De berörda känner att de inte får svar och att deras problem inte tas på allvar av myndigheten. Vad avser statsrådet att göra för att kommunikationen mellan och berörda näringsidkare ska fungera även i glesbygd?
fr · H211394 · 2015-04-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:394 Den nya gymnasieutredningen av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen meddelade vid en presskonferens att man tillsätter en utredare som ska se över gymnasieskolans program, utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla. Dels gäller det frågan om obligatorium, dels gäller det om allmän högskolebehörighet på samtliga nationella program, inklusive de yrkesförberedande programmen. Den nuvarande gymnasiereformen trädde i kraft och de första eleverna i detta upplägg tog studenten . Bakgrunden till att den dåvarande alliansregeringen gjorde om gymnasiet var att man ville minska avhoppen, öka genomströmningen och inte minst stärka kopplingen på de yrkesinriktade programmen till arbetslivet genom ökat inslag av praktiska moment och lärlingsutbildningar. Statsrådet (S) aviserade vid presskonferensen ett par områden som särskilt ska belysas. Likalydande förslag är föremål för behandling i utbildningsutskott och kammare. När utskott har diskuterat frågor kring obligatorium eller krav på allmän högskolebehörighet på yrkesprogrammen har en majoritet i utskott avvisat regeringspartiernas förslag. Mot bakgrund av att den nuvarande gymnasiereformen relativt trädde i kraft samt att utbildningsutskottet avvisat regeringspartiernas planer inom gymnasieskolan blir frågan: Vad vill statsrådet och regeringen uppnå med tillsättningen av denna nya gymnasieutredning?
fr · H211395 · 2015-04-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:395 Verkställande av den nationella läkemedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) presenterades rapporten läkemedelsstrategi? – en förstudie (S2010/6349/FS). , med förstudien som underlag, tillsatte alliansregeringen inom en så kallad högnivågrupp för att utarbeta en nationell läkemedelsstrategi. Därefter arbetade alliansregeringen tillsammans med berörda myndigheter, Kommuner och Landsting, läkarprofessionen, ett antal landsting, läkemedelsindustrin och apoteksbranschen fram en tydlig nationell läkemedelsstrategi. Den första nationella strategin presenterades 2011. I den slogs fem huvudutmaningar och målsättningar fast: Medicinska resultat och patientsäkerhet i världsklass, en jämlik vård, en kostnadseffektiv läkemedelsanvändning, minimal miljöpåverkan samt attraktivitet för innovation av produkter och tjänster. Sedan vänsterregeringen tillträdde har vi noterat enbart enstaka möten för att påbörja arbetet med en så kallad nationell plattform för utmaningarna på läkemedelsområdet. Ansvarigt statsråd anger att detta är en viktig del i strävan att förbättra läkemedelsanvändningen i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka ytterligare konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att fortsätta utvecklandet av alliansregeringens nationella läkemedelsstrategi?
fr · H211396 · 2015-04-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:396 Sänkta dieselskatter för svensk åkerinäring av (M) till Finansminister (S) Konkurrenssituationen för svensk åkerinäring är mycket tuff. Det förekommer konkurrens av olagliga åkerier som inte betalar skatt eller följer regelverket. Men konkurrensen är också hård när det gäller diesel och drivmedel då har en högre beskattning än andra länder i . Dessutom tar många utländska åkerier med sig egen diesel som har lägre beskattning och ibland också sämre miljökrav. hotar regeringen med att ytterligare höja skatterna på diesel, vilket kommer att försämra konkurrenssituationen ytterligare för svensk åkerinäring. Min fråga till finansministern blir då. Kommer dieselskatten att sänkas för svensk åkerinäring så att den kan klara konkurrensen från utländska åkerier?
fr · H211397 · 2015-04-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:397 Förbättrat underhåll av våra vägar av (M) till Statsrådet (S) Det framförs ofta krav om bättre skötsel av våra vägar . Yrkestrafiken i landet, som måste fungera i alla vädertyper, har det mycket svårt när underhållet på våra vägar är bristfälligt. Åkerierna har både tider att passa med sina laster men också att ta hänsyn till sina kör- och vilotider, vilket gör att kraftiga förseningar kostar pengar i både försenade transporter för företagen men också för åkeriföretagen, som då inte hinner med de transporter som är inplanerade. Detta är en stor ekonomisk fråga för såväl företag som åkerier, men det är också en mycket allvarlig trafiksäkerhetsfråga om våra vägar har bristande underhåll . Vad avser statsrådet att göra för att förbättra underhållet av våra vägar ?
fr · H211398 · 2015-04-08 00:00:00 — Fråga 2014/15:398 Representationen i framtidsministerns analysgrupper av (M) till Statsrådet (S) ”tar vi viktiga steg på väg mot ett hållbart samhälle”, säger framtidsminister om sina tre tillsatta analysgrupper. De tre områdena är grön omställning, global utmaning och arbete . Statsrådet säger att representationen är bred; fackföreningsrörelsen, näringslivet, forskarvärlden och civilsamhället finns representerade. Men som har framförts i kritik mot tillsättningen, finns det inte en enda fackföreningsrepresentant från de två stora paraplyorganisationerna TCO och ; dock finns det en rad representanter från LO. Enligt min uppfattning är inte fackföreningsrörelsen detsamma som enbart LO. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer det sig att två av de stora fackföreningsrörelserna inte finns representerade i de analysgrupper som statsrådet har tillsatt, och hur kan statsrådet kalla tillsättningen för bred, då stora delar av exempelvis fackföreningsrörelsen inte finns representerade?
fr · H211399 · 2015-04-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:399 Polisens arbete mot illegala vapen av (M) till Statsrådet (S) Enligt pressuppgifter hittade en person i ett antal vapen på sin ladugårdsvind. Han ringde polisen, men de kunde inte prioritera detta och hade ingen bil att skicka ut till platsen. Personen och polisen kommer då, enligt tidningsuppgifter, överens om att personen ska transportera in vapnen till polisstationen i . Det upplevs av många som mycket märkligt att polisen inte prioriterar illegala vapen och avsätter resurser till att komma ut och hämta dessa. Jägare och skyttar i har de hårdaste kraven i på förvaring av sina vapen, för att dessa inte ska hamna i oseriösa händer. Det upplevs då som mycket märkligt att polisen i , då en hel sportbag är fylld av illegala vapen, inte hinner prioritera detta och inte heller hinner hämta dessa illegala vapen omgående. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att polisen verkligen ska prioritera och omgående hämta sådana här olagliga vapenfynd?
fr · H211400 · 2015-04-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:400 Obligatoriska nationella riktlinjer av (M) till Statsrådet (S) I vänsterregeringens första regeringsförklaring framgår det att svensk hälso- och sjukvård ska vara världsledande. Den ambitionen delar vi alla. Det är bra. Oroande är dock att det i samma regeringsförklaring slås fast att dagens nationella riktlinjer i vården ska bli obligatoriska, och skälet är att säkra en likvärdig vård. Det ansvariga statsrådet, , har dock från bland annat fått helt andra råd om behovet av obligatoriska nationella riktlinjer. läkare har svårt att se att man kan lagstifta om krav på strikt implementering av nationella riktlinjer och om att göra dem obligatoriska. Det kommer därtill ta att ta fram sådana riktlinjer. Det är helt uppenbart att svensk hälso- och sjukvård inte är likvärdig, eftersom bland annat bostadsort och landstingsgränser spelar stor roll för vilken behandling man får i vården. Det är oacceptabelt. Alliansregeringens reformer om till exempel fritt vårdval och patientlag är flera viktiga steg för att möjliggöra mer likvärdig vård, men ännu fler steg behöver tas. Obligatoriska nationella riktlinjer är dock inte ett sådant. Inte när man frågar vårdens medarbetare, som i möte med patienter utvecklar vårdens kvalitet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser statsrådet att fullfölja sin regerings regeringsförklaring och genomföra obligatoriska och bindande nationella riktlinjer, trots att vårdens medarbetare är emot det?
fr · H211401 · 2015-04-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:401 Incidenter mellan civil och militär luftfart av (M) till Utrikesminister (S) Uppgifter från Transportstyrelsen visar att antalet incidenter i luftrummet över mellan civila och militära flygplan har ökat dramatiskt . En stor del av problemet ligger i att militära flygplan flyger med avstängd transponder och därför inte kan ses av den civila flygledningen. Det är inte något regelbrott att flyga med transpondern avstängd, men däremot måste det göras med omdöme, så att hänsyn tas till den civila luftfarten. Tyvärr indikerar ett flertal tillbud att detta inte är fallet. Den civila luftfarten i närområde ökar, och detta gäller även den militära övningsverksamheten. Problemet med den militära aktiviteten är att främst den ryska övningsverksamheten bedrivs på ett mer aggressivt sätt, vilket i vissa fall har lett till incidenter där ryska flygplan har varit nära att krocka med civila flygplan. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur arbetar i dialog med andra länder runt och i internationella forum för att säkerställa att det inte sker tillbud mellan civil och militär luftfart i närområde?
fr · H211402 · 2015-04-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:402 Ökad patientsäkerhet av (M) till Statsrådet (S) Trots att frågan har utretts och att har lagt förslag på regeringens bord väljer regeringen att inte lägga fram konkreta förslag om att stärka patientsäkerheten genom att införa utbildningslegitimation för kuratorer i hälso- och sjukvården. På den svenska arbetsmarknaden finns redan 21 reglerade yrken med skyddade yrkestitlar inom hälso- och sjukvård. Denna arbetsordning är ett av många viktiga redskap för att säkra att vården genomförs säkert och med kvalitet. Det skapar en trygghet för patienterna att veta att det enbart är personal med legitimation och kompetensbevis som får utöva yrket. tillsatte alliansregeringen en utredning om behovet av att införa en legitimation för kuratorer. En omständighet som pekar på att ärendet borde behandlas skyndsamt är att EU kommer att modernisera det så kallade yrkeskvalificeringsdirektivet. Det innebär konkret i detta fall att inget land inom EU får reglera yrken själva, utan detta ska godkännas på EU-nivå. I kommittémotion 2014/15:2663 begärs specifikt ett tillkännagivande om att ta fram riktlinjer för krav på formell kunskap och erfarenhet för att få arbeta med hälso- och sjukvård, omsorg, socialt arbete med mera. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att ytterligare stärka patientsäkerheten, bland annat genom att införa legitimation för kuratorer ?
fr · H211403 · 2015-04-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:403 Säkerhetspolisens möjlighet att inhämta underrättelseinformation av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat förslag som förhoppningsvis ska landa i att kriminaliserar resande till områden för att begå terroraktioner. Detta är också en direkt följd av en resolution som FN antog . har presenterat förslag som också innebär att det måste ske en skärpning i synen på terrorister, och vi vill införa en kriminalisering av resor i straffskalan. Regeringen har mot bakgrund av detta tillsatt en utredning som ska studera hur FN-resolutionen kan implementeras i svensk lagstiftning. vill peka på vissa brister i regeringens direktiv till utredaren. Det gäller exempelvis uppdraget att studera effekterna och konsekvenserna av resolutionen för myndigheter som Säkerhetspolisen och deras framtida möjligheter att arbeta effektivt mot terrorism. Utredaren har heller inget uttalat uppdrag att föreslå åtgärder som skulle kunna kompensera underrättelsearbetet om det finns en risk att man tappar möjligheten att inhämta underrättelseinformation genom . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att Säkerhetspolisen även i fortsättningen kan inhämta information genom metoden signalspaning?
fr · H211404 · 2015-04-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:404 Skydd för den judiska minoriteten av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen har efter händelserna i och meddelat att man är beredd att agera mer kraftfullt mot antisemitismen i . Från sida välkomnar vi detta, och vi har i i ett antal omgångar lyft frågan om att stärka skyddet för den judiska minoriteten i . Det gäller bland annat frågan om polisens och säkerhetspolisens befogenheter, det gäller kameraövervakning vid synagoga men det kan också omfatta andra åtgärder. I interpellationsdebatten med inrikesministern blev svaret att regeringen just nu bedömer att inga fler åtgärder behöver vidtas. Men en fråga som de judiska församlingarna återkommande har lyft fram är ekonomiskt stöd för säkerhetsåtgärder, för att täcka en del av de kostsamma utgifter verksamheter och församlingar har för att skydda sig. Det är heller inte rimligt att en liten församling ska låta sina medlemmar betala pansarglas och andra installationer. Lagen om nationella minoriteter omfattar även den judiska minoriteten, och har ett ansvar att vidta åtgärder. Mot bakgrund av regeringens, och inte minst statsministerns, återkommande uttalanden om att åtgärder måste till vill jag fråga det ansvariga statsrådet följande: Avser statsrådet att verka för att det avsätts öronmärkta ekonomiska medel riktade till att öka säkerhetsarrangemangen kring vissa judiska institutioner?