ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311333 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:333 Registerbaserad forskning av (FP) till Statsrådet (S) När det gäller forskning som förutsätter tillgång till personanknutna registeruppgifter är det viktigt att regelverket tillgodoser den enskilde individens integritetsskydd för att bibehålla allmänhetens förtroende för forskningen. Forskning ger upphov till ny kunskap, men vi behöver också skydda den enskilde individens integritet. Alliansregeringen tillsatte en särskild utredare som fick i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att bedriva så kallad registerbaserad forskning. I utredningsdirektiven framhålls att det kan finnas rättsliga hinder för registerbaserad forskning. Uppdraget var att analysera och lämna författningsförslag och andra förslag i syfte att bland annat registeransvariga myndigheter i större utsträckning ska kunna lämna ut uppgifter för forskningsändamål, med hänsyn tagen till skyddet för den enskildes integritet, att sambearbetning av registeruppgifter för forskningsändamål ska underlättas och att det ska bli möjligt att på ett integritetssäkert sätt samla in personuppgifter till register som förs för särskilda och uttryckligt angivna forskningsändamål samt till longitudinella studier som håller sig inom ramen för sådana ändamål. Betänkandet Unik kunskap genom registerforskning (SOU 2014:45) presenterades och har remitterats. Min fråga till statsrådet är: Hur har statsrådet och regeringen tänkt gå vidare med de förslag som presenterats i utredningen?
fr · H311334 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:334 Människan bakom djuren av (KD) till Statsrådet (S) För genomfördes en reform av djurskyddsarbetet i . Syftet var att på ett bättre sätt tillvarata alla veterinärers kompetens och att stärka integriteten i djurskyddsinspektionerna. tydliggjordes ansvaret för djurskyddet, resurser tillfördes och kompetensen höjdes hos den personal som arbetar med djurskyddskontrollerna. Djurskyddsinspektörerna har en hög kompetens när det gäller att fatta beslut om att omhänderta djur som vanvårdas. Det är viktigt att djur som vanvårdas snabbt får en god omsorg. som det nya systemet har uppenbara fördelar finns det också negativa effekter av att djurskyddsinspektörerna kommit längre från kommunerna och därmed från arbete. Jag har fått signaler om att djurskyddsinspektörer ofta saknar lokal kännedom om människor och djur, vilket ofta är en förutsättning för att förebygga situationer och åtgärda brister på ett tidigt stadium. verkade de kommunala djurskyddsinspektörerna nära distriktsveterinären, distriktsläkaren och de sociala myndigheterna. Därigenom uppmärksammades lättare människan bakom djuren, och man kunde fånga upp exempelvis ålderdom, sjukdom, sociala missförhållanden, missbruk etcetera. Missförhållanden kunde ofta förebyggas och personen få hjälp innan situationen gått så långt att djuren behövde omhändertas på grund av vanvård. Även när ett omhändertagande av djuren blivit oundvikligt är djurägaren i allmänhet i någon form av kris. När en djurägare fråntas sina djur innebär detta en motgång som riskerar att ytterligare förvärra en underliggande krissituation i form av missbruk eller psykisk ohälsa. Ofta skulle en medföljande socialsekreterare, eller annan kunnig personal, kunna hjälpa till att trösta och ordna rent praktiska saker som besök på vårdcentral och hjälp med exempelvis alkoholproblem. Det skulle behövas en bättre samverkan mellan de myndigheter som ansvarar för djurens välbefinnande och de som verkar för människors välbefinnande. Tydliga rutiner borde finnas för kontakt mellan djurskyddsinspektörer och socialtjänst, liksom för samverkan med LRF:s omsorgsgrupper. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillgodose behovet av bättre samverkan mellan myndigheter så att djurägare i olika former av kris kan få rätt stöd?
fr · H311335 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:335 Vårdens medarbetare under stort tryck av (M) till Statsrådet (S) Flyktingkrisens inverkan på och vården är redan påtaglig. Det tryck och den press som delar av vårdens och personal är utsatt för är inte hållbar. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Svensk vårdpersonal är eftertraktad och ansedd som duktig på organisation och att göra prioriteringar i kris. befinner sig emellertid nu i en situation som vi inte har kontroll över. Läget är akut och extraordinärt. Givetvis gäller detta för alla som flyr från till exempel , men även situationen med mottagnade av många flyktingar är extraordinär. Vi ska alltid ha fokus på kvalitet inom vården och . senaste prognos talar sitt tydliga språk. beräknas mellan 140 000 och 190 000 asylsökande. Lägg därtill, eftersom inte har kontroll över sina gränser, ett betydande men okänt antal människor som tagit sig in i landet illegalt utan att ha sökt asyl. Landstingen använder så kallade reservnummer med födelsedata och bokstavskombinationer för människor som saknar personnummer. Som situationen är just nu uppstår lägen där asylsökande har flera reservnummer och förväxlingar sker, med följd att patientsäkerheten inte kan upprätthållas. Den här nya situationen sätter ett stort tryck på bland annat traumavården. finns det ingen enhetlig organisation för denna form av vård i . Såväl kompetens och erfarenheter som utrustning varierar mellan olika sjukhus, landsting och regioner. Det så avgörande omhändertagandet vid traumavård involverar flera specialiteter inom olika kliniker. Samordningsansvaret mellan dessa är, enligt aktuella rapport, otydligt i flera fall. I rapporten från presenteras ett antal viktiga strategiska val som i huvudsak riktar in sig på den nationella nivån. Det mest centrala av dessa är införandet av ett nivåindelat traumavårdssystem i likhet med vad som erbjuds internationellt. Detta system påminner om det som Utredningen om högspecialiserad vård, tillsatt av alliansregeringen (dir. 2014:56), analyserar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd (S): Vilka konkreta förslag som kan få omedelbara effekter genom att minska pressen på hälso- och sjukvården och dess medarbetare är statsrådet beredd att vidta nu?
fr · H311336 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:336 Syftet med anslag till energilagring av (SD) till Statsrådet (S) I regeringens budgetproposition har man aviserat en satsning på energilagring om 2016 och därefter 50 miljoner 2017–2019. Det är dock kryptiskt vilken teknik som i sammanhanget ryms inom begreppet ”energilagring” och huruvida pengarna är tänkta att användas till subventioner. Utifrån dessa oklarheter är min fråga: Vad avser statsrådet och regeringen att anslaget för energilagring ska syfta till?
fr · H311337 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:337 Skattebefrielse för funktionshindrades extrakostnader för bil av (S) till Finansminister (S) När man är funktionsnedsatt med ett rörelsehinder som gör att man är totalt beroende av elrullstol eller permobil uppstår ett problem när man vill bege sig utomhus och ta sig till andra platser: besöka aktiviteter, affärer, vänner med mera. Det är helt enkelt svårt att transportera sig själv och en elrullstol i en vanlig bil. Man måste då införskaffa en mycket större bil än man i vanliga fall skulle ha haft, för att elrullstolen eller permobilen ska kunna få plats – en bil som ofta är dyrare i inköp och som dessutom ofta belastas med en mycket högre skatt än den bil man normalt sett skulle ha ägt. Många rörelsehindrade har svårt att klara av det ekonomiskt. Till saken hör också att möjligheten att få bilstöd upphör i och med det att man fyller . I är frågan löst på det sättet att man har kopplat detta till handikapptillståndet; om man har beviljats ett sådant är man i befriad från bilskatt. I har vi inget sådant regelverk gällande bilskatt för rörelsehindrade personers bilar. Däremot kan funktionshindrade i med parkeringstillstånd för rörelsehindrade ansöka om befrielse från trängselskatt hos . Att som funktionshindrad behöva betala mycket högre bilskatt för att man av utrymmesskäl måste ha en mycket större bil än andra är inte rättvist. Eftersom det redan finns en form av befrielse som bygger på parkeringstillståndet torde det finnas goda förutsättningar att lösa även frågan om bilskatt för funktionshindrade rent tekniskt. Min fråga är: Har finansministern och regeringen några tankar på och/eller förslag på att göra en översyn av skattebefrielse av det här slaget?
fr · H311338 · 2015-11-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:338 Vilka ”traineejobbare” finansministern har träffat av (M) till Finansminister (S) I en interpellationsdebatt sa finansministern följande: "Jag har träffat ungdomar i som har traineejobb i den variant som man har i ." Enligt statistik från Arbetsförmedlingen som tagits fram av SVT har dock bara ett traineejobb registrerats. Det är också bara och som skrivit under avtal med Arbetsförmedlingen att kunna teckna "utbildningskontrakt". Det är svårt att förstå hur finansministern kan ha träffat ett flertal ungdomar med traineejobb i när endast ett traineejobb registrerats och det i en annan kommun. Frågan är vilka finansministern träffade i sitt påstådda besök i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vad menade finansministern med sitt ovan nämnda uttalande i kammaren?
fr · H311339 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:339 Från- och tillval i hyresrätt av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) En möjlighet för hyresgäster att göra olika tillval och frånval skulle främja hyresrätten som boendeform. Att kunna anpassa sitt boende till det egna personliga valet tar vara på potentialen i upplåtelseformen. Hyresrätten är en mycket flexibel upplåtelseform. Trots det är boendet i hyresrätter påfallande standardiserat utifrån dess byggnormer. I stället för standardisering kan en blandning ge utrymme för en lägre standard för den som önskar. Till dessa hör till exempel unga som har svårt att få pengarna att räcka till och vars boendehorisont kanske är kortare. borde det vara möjligt att bygga ännu dyrare för dem som vill ha högre service och högre standard på materialvalen. Variationen bereder väg för att göra hyresrätten mer attraktiv och ge ett bredare utbud av hyresrätter. Att förändra och utveckla hyresrätten leder till socialt engagemang, möjlighet att utveckla kringtjänster och öka kvaliteten i boendet. Individuella lösningar behöver inte enbart vara utseendemässiga utan också beakta servicegrad för att tillgodose den enskilde hyresgästens behov. För äldre är kringtjänster av stor vikt. Fler pensionärer skulle vilja ha fler kringtjänster; receptionstjänster, städning och vaktmästeritjänster som skulle kunna erbjuda hjälp med att byta lampor och sätta upp tavlor. Möjligheterna att utveckla kringtjänster är många om man tillåter system som kan reglera och få betalt för det. presenterade betänkandet Tillval i hyresrätt med förslag på förbättrade möjligheter för hyresgäster att göra olika tillval och frånval. Förslagen har remissbehandlats och ärendet har sedan beretts inom och resulterade i en lagrådsremiss. Friheten att kunna påverka lägenhetens standard har mött stöd hos viktiga remissinstanser som , och Fastighetsägarna. Lagändringarna som behövdes föreslogs träda i kraft . Trots det har den nya regeringen inte aviserat någon intention till lägga fram proposition. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Tänker ministern att i närtid verka för att lämna en proposition till som ger från- och tillval i hyresrätt?
fr · H311340 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:340 Apotekarkajen i hamn av (FP) till Försvarsminister (S) För nästan exakt frågade jag dåvarande försvarsminister, , vilka åtgärder han var beredd att vidta för att projekteringen av den nya kajen skulle medge en snabb och enkel förstöring i händelse av ett hastigt försämrat omvärldsläge. Försvarsminister hänvisade till att sådana frågor var ett ansvar för Försvarsmakten. är den nya kajen i färdigställd och jag vill därför fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är förvarsministern beredd att vidta för att Apotekarkajen förbereds för snabb och enkel förstöring?
fr · H311341 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:341 Väntetider för abort av (M) till Statsrådet (S) Enligt svensk lag kan man göra abort fram till slutet på den av graviditeten och av vilken anledning som helst. Efter den 18:e till den 22:a veckan krävs tillåtelse från som ofta ges på grund av att fostret eller modern lider av svåra sjukdomstillstånd. Många vittnar om lång väntan för att få genomföra en abort. Abortköerna kan på vissa orter och sjukhus vara så pass långa att det adderar mer påfrestning i form av stress, ångest och oro än vad själva ingreppet i sig kan skapa. De långa köerna till vissa abortkliniker i landet gör dessutom att kvinnor tvingas genomgå en så kallad kirurgisk abort i stället för en abort på medicinsk väg – beroende på att tidsspannet för den medicinska har passerat. Fram till 9:e graviditetsveckan är det möjligt att göra en medicinsk abort. Då avbryts graviditeten genom behandling med tabletter, men från och med vecka tio krävs kirurgisk abort. Kvinnan måste då sövas ned under ingreppet. Det är både inhumant och mycket oroande vad långa väntetider resulterar i, då en abort är både enklare och mer riskfri ju tidigare under graviditeten kvinnan genomgår den. Regelbundet gör lägesbeskrivning av den svenska abortverksamheten och väntetider för att genomföra abort är mycket varierande runt om i landet. Detta duger inte. Bostadsort ska inte avgöra vilket stöd och hjälp man får vid redan tuff situation. Orsakerna till att abortköerna varierar så över landet är många, men att öppet redovisa tillgänglighet är ett första steg mot förbättring. Det vore därför av stort värde om en jämförande aktuell beskrivning med tillgänglighetsstatistik regelbundet tas fram och redovisas, så att informationen blir tillgänglig. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta åtgärder för att väntetider för abort ska redovisas öppet och regelbundet för att på så vis undvika att bostadsorten blir avgörande för väntetiden, och därmed underlätta för kvinnan?
fr · H311342 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:342 till nytta för fler av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) finns det drygt hundra svenska dagstidningar som ges ut som taltidning. är till för människor som har svårt att läsa tryckt text. Det kan till exempel bero på dyslexi, afasi, synnedsättning eller en funktionsnedsättning som gör det svårt att hålla eller bläddra i en tidning. är ett hjälpmedel som på många sätt kan förbättra möjligheten att ta del av samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga och synnedsättning. arrangerade jag, tillsammans med riksdagsledamoten , ett seminarium i med rubriken ”Varför är det så få som känner till taltidningen – en rättighet i vardagen för personer med funktionsnedsättning”. Då diskuterades en högaktuell fråga som jag , mot denna bakgrund, vill ställa till kultur- och demokratiminister : skulle kunna vara till nytta för nyanlända i etableringsfasen. Vad tänker ministern vidta för åtgärder för att fler ska få möjlighet att lyssna på sin lokala dagstidning och därmed ta del av granskande journalistik?
fr · H311343 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:343 Styrning av det ekonomiska stödet till landstingen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen föreslår ett tillfälligt stöd till landstingen på för att de ska kunna hantera den rådande flyktingsituationen. Pengarna ska enligt regeringen fördelas med hänsyn till antalet asylsökande och nyanlända i varje landsting, vilket är bra. Frågan som dock inte är besvarad är hur landstingen ska fördela dessa pengar inom varje landsting. Kommer till exempel andra utförare än landstingen själva att kunna ta del av pengarna? Faktum är ju att många vårdcentraler, läkarmottagningar med flera drivs av andra än just landstingen och dessa är precis som den landstingsdrivna sjukvården hårt belastad just . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att styra det ekonomiska stödet så att det fördelas rättvist inom alla landsting?
fr · H311344 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:344 Swedish Welcome av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Besöksnäringen är en snabbt växande näring som blir allt viktigare för den svenska ekonomin och för jobbskapandet. är besöksnäringen en av verkliga basnäringar och en av de näringar som skapar absolut flest nya jobb. Bara ökade antalet personer som var sysselsatta med turism med vilket kan jämföras med att sysselsättningen totalt i ökade . har sysselsättningen inom besöksnäringen ökat med 28 400 personer vilket motsvarar en ökning . Denna positiva sysselsättningsökning har bland annat möjliggjorts av Alliansens reformer i form av sänkta arbetsgivaravgifter för unga liksom halverad restaurangmoms. För att besöksnäringen fortsatt ska kunna växa och axla rollen som en mycket betydelsefull jobbskapare behövs goda villkor. Den nuvarande regeringens politik, med bland annat höjda arbetsgivaravgifter och en lång rad förslag som gör transporter dyrare, är därför bekymmersam. Turismen måste globalt bli mer hållbar och besöksnäringen ta större hänsyn till såväl människa som miljö och klimat. I har vi kommit långt och branschen arbetar hårt för att minska sin negativa miljö- och klimatpåverkan och bidra till hållbar utveckling. Swedish Welcome bildades för att bidra till just detta. Genom att certifiera turismverksamheter runt om i bidrar man till att utveckla svensk besöksnäring i en mer hållbar riktning och gör det lättare för gäster att göra hållbara val. har beslutat att strypa all finansiering av Swedish Welcome, vilket antagligen kommer att leda till att verksamheten avvecklas. säger sig regeringen vilja satsa på besöksnäringen och i detta sammanhang särskilt prioritera hållbarhetsfrågorna och profilera inom eko- och naturturism. Detta rimmar illa. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur ser ministern för Swedish Welcome om regeringen är angelägen om att säkra verksamhetens fortlevnad eller om den strypta finansieringen ligger i linje med regeringens intentioner?
fr · H311345 · 2015-11-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:345 Olovlig uppkörning av (M) till Statsrådet (S) I tidningen kan man läsa om en man som har avlagt ett 40-tal körkortsprov för olika sorters kompetens. Det har också visat sig att mannen verkar ha två olika identiteter. Hos Transportstyrelsen pågår det nu utredning om mannens identiteter samt om han eventuellt är en så kallad proffsuppkörare. I artikeln framgår det vidare att det finns folk som åker runt och kör upp i andras namn. Sedan hamnar deras bild på körkorten, men då förlustanmäler den person som körkortet ska gälla sitt körkort och skickar sedan in en ansökan om ett nytt kort med ens egen bild. Det här har gjort att kontrollen av att det är samma bild på det förlorade som på det nya körkortet har skärpts. Däremot bedriver inte Transportstyrelsen någon egen spaning efter förfalskningar, utan de får helt enkelt gå på tips och kontrollera om de stämmer. I praktiken innebär detta att vi i vårt land kan ha en hel del som åker omkring utan körkortsutbildning, körkortsprov och lagliga handlingar. Ur ett trafiksäkerhetsperspektiv är detta givetvis förödande. Hos polisen känner man till problematiken men har inte haft möjlighet att prioritera dessa så kallade olovliga uppkörningar, som skulle leda till åtal för åtminstone urkundsförfalskning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta, och vilka resurser avser statsrådet att avsätta, för att dessa så kallade olovliga uppkörningar ska upphöra?
fr · H311346 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:346 Kommunernas inflytande på mottagandet av nyanlända av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det har framkommit i medierna och i samtal med flera kommunstyrelseordföranden runt om i landet att de anser att Arbetsförmedlingen inte klarar sitt ansvar när det gäller att ha hand om etableringen av flyktingar. Arbetsförmedlingen har dessutom inte kvar sina kontor i alla berörda kommuner. Många av kommunföreträdarna menar att det vore bättre att kommunerna själva kunde sköta hela etableringsuppdraget, i stället för att Arbetsförmedlingen är ansvarig och först därefter kommunen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur ser ministern på kommunernas önskemål och hur avser ministern att förbättra mottagandet av nyanlända?
fr · H311347 · 2015-11-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:347 Nya särregler för lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) Regeringen inför begränsningar på den nya traktortypen B i . Detta är inget som EU kräver i sina förordningar utan detta är något som själv har föreslagit. Begränsningarna för traktortyp B är att man begränsar hur mycket traktorn får dra och markerar detta med att införa en överlastavgift för de som överträder dessa vikter. bönder har varit tydliga med att man vill ha lika villkor som övriga europeiska lantbrukare för att klara konkurrensen. Återigen föreslår regeringen härmed nya särregler och kostnader för lantbrukare. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken effekt får dessa nya särregler för traktortyp B för lantbrukares konkurrenskraft enligt statsrådets bedömning, och tänker statsrådet vidta några åtgärder för att motverka särreglernas eventuellt negativa effekt på konkurrenskraften?
fr · H311348 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:348 Lagrådets yttrande över ändring i hälso- och sjukvårdslagen av (M) till Statsrådet (S) Lagrådets yttrande gällande regeringens lagrådsremiss avseende glasögonbidrag för barn och unga mellan är tydligt och konkret. Yttrandet är inte heller särskilt smickrande för ansvarigt statsråd . Statsrådet har, som det verkar från Lagrådet, inte förmått att lägga fram ett förslag som ligger i linje med den ursprungliga hälso- och sjukvårdslagens syfte att vara en målinriktad ramlag. Lagrådet framhåller bland annat att nuvarande utformning av hälso- och sjukvårdslagen innebär en skyldighet för landsting att erbjuda hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Avsikten med lagen har varit att skapa en målinriktad ramlag med möjlighet för huvudmännen att anpassa verksamheten efter lokala och regionala behov och förutsättningar. Frågan som ställs på sin spets är om den föreslagna ändringen av hälso- och sjukvårdslagen passar in i nuvarande regelverk. Lagrådets svar är följande: ”Frågor om bidrag till enskilda regleras inte i övrigt i lagen, och hör inte systematiskt samman med lagens uppbyggnad och inriktning. Lagrådet kan därmed inte tillstyrka att bestämmelsen avseende glasögon till barn i en viss åldersgrupp utformas som en bidragsregel med föreslagen placering i hälso- och sjukvårdslagen.” Lagrådet anser att i den mån tvingande bestämmelser om individuella bidrag ska införas bör regleringen ske i annan form. Den uppfattningen delar även till exempel Kommuner och Landsting, SKL, det vill säga vårdens huvudmän. Kammarrätten i anser att bedömningsgrunder för rätten till bidrag vid ikraftträdandet bör utvecklas. Det är till exempel oklart om det krävs att recept eller ordinationsunderlag för glasögon har utfärdats efter utgången av 2015 för att det ska bli aktuellt med bidrag. Frågan är om statsrådet avser att lyssna på Lagrådets yttrande och tillgodose den tydliga kritik som framförts, även från SKL. Med anledning av ovanstående vill jag till ansvarigt statsråd ställa följande fråga: Vilka konkreta åtgärder kommer att följa av Lagrådets kritik och SKL:s remissvar gällande regeringens avsikt att förändra nuvarande hälso- och sjukvårdslag i samband med införande av glasögonbidrag för barn och unga mellan ?
fr · H311349 · 2015-11-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:349 Prostitution på HVB-hem av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter som har rapporterats av SVT:s () har flera flickor på ett HVB-hem i prostituerat sig. Enligt flickorna visste personalen om vad som pågick när flickorna gick från behandlingshemmet men personalen ingrep sällan. Enligt skall polisen ha skrivit till Inspektionen för vård och omsorg () att de var oroade över antalet anmälningar som hade anknytning till hemmet. Enligt uppgifter skall det ha rört sig om elva anmälningar om sexualbrott under . Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Tänker statsrådet ta några initiativ med anledning av de uppgifter som har kommit fram i SVT:s ?