ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212190 · 2015-02-11 00:00:00 — Dnr Fi2015/661 Svar på fråga 2014/15:190 av (V) Korrekt statistik över gränspendlare har frågat mig om vad jag avser att göra för att förbättra den svenska statistiken så att också gränspendlare syns i den officiella statistiken. Låt mig inleda med att understryka värdet av att vi kan producera en officiell statistik med hög kvalitet och tillgänglighet. Det har betydelse både för medborgarnas insyn och som underlag vid viktiga beslut och som stöd till forskning. (förkortad SCB) är statistikansvarig myndighet för den officiella statistik som bl.a. omfattar arbetsmarknaden, hushållens inkomster och levnadsvillkor. SCB är ansvarig för att den officiella statistik myndigheten tar fram och publicerar är av en hög kvalitet. Den påverkan som gränspendling kan ge upphov till ska myndigheten hantera och beakta vid produktionen av officiell statistik. Som ansvarigt statsråd för SCB ställer jag särskilda krav på att myndigheten upprätthåller och utvecklar kvaliteten på den statistik myndigheten är ansvarig för, inte minst den ekonomiska statistiken. Jag vill i detta sammanhang även hänvisa till det svar som statsrådet lämnade på riksdagsledamoten fråga (2014/15:111 Förutsättningarna för Örestat) vilken behandlade gränsöverskridande statistik. Som minister med ansvar för det nordiska samarbetet är avsikt att behandla bristen på nordisk gränsregional statistik som ett gränshinder inom ramen för arbete.
frs · H212191 · 2015-02-11 00:00:00 — Dnr Ju/2015/1397/statssekr Ju/2015/1373/statssekr Svar på fråga 2014/15:191 av (M) Skyddet för djurnäringarna samt 2014/15:192 av (M) Rättsväsendets prioritering av arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister har frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder han avser att vidta med anledning av att allt för många näringsverksamheter på landsbygden, inte sällan djurhållare, i värsta fall tvingas upphöra med landsbygdsutveckling och företagande inom djurhållning. har vidare frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder han avser vidta med anledning av tillkännagivande om prioritering av arbetet mot brott som begås av s.k. djurrättsaktivister. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Brott mot näringsidkare och mot djur måste alltid tas på stort allvar, oavsett vilka motiv som ligger bakom. har huvudansvaret för arbetet mot de brott som begås av djurrättsaktivister. Säkerhetspolisen stödjer i detta arbete i viss omfattning. Den nya ger bättre förutsättningar för samordning av frågor mellan olika delar av landet. Kärnan i den nya är lokalpolisområden med större mandat och mer resurser. Genom att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten utifrån lokalt framtagna problembilder skapas bättre förutsättningar för ökad trygghet och en effektiv brottsbekämpning. har tillkännagivit för regeringen att arbetet mot djurrättsaktivister ska prioriteras (2014/15:JuU1). Frågan är nu föremål för beredning inom .
frs · H212192 · 2015-02-11 00:00:00 — Dnr Ju/2015/1397/statssekr Ju/2015/1373/statssekr Svar på fråga 2014/15:191 av (M) Skyddet för djurnäringarna samt 2014/15:192 av (M) Rättsväsendets prioritering av arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister har frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder han avser att vidta med anledning av att allt för många näringsverksamheter på landsbygden, inte sällan djurhållare, i värsta fall tvingas upphöra med landsbygdsutveckling och företagande inom djurhållning. har vidare frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder han avser vidta med anledning av tillkännagivande om prioritering av arbetet mot brott som begås av s.k. djurrättsaktivister. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Brott mot näringsidkare och mot djur måste alltid tas på stort allvar, oavsett vilka motiv som ligger bakom. har huvudansvaret för arbetet mot de brott som begås av djurrättsaktivister. Säkerhetspolisen stödjer i detta arbete i viss omfattning. Den nya ger bättre förutsättningar för samordning av frågor mellan olika delar av landet. Kärnan i den nya är lokalpolisområden med större mandat och mer resurser. Genom att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten utifrån lokalt framtagna problembilder skapas bättre förutsättningar för ökad trygghet och en effektiv brottsbekämpning. har tillkännagivit för regeringen att arbetet mot djurrättsaktivister ska prioriteras (2014/15:JuU1). Frågan är nu föremål för beredning inom .
frs · H212193 · 2015-02-18 00:00:00 — Dnr N2015/1337/TIF Svar på fråga 2014/15:193 av (S) har frågat mig vilken som är min och regeringens hållning i frågan om regeln i trafikförordningen om förbud för cykling på allmän väg om gång- och cykelbana finns i anslutning till vägen. Den regel som fråga handlar om gäller inte bara allmänna vägar utan på allt som definieras som väg i trafikförordningen. Den gäller alltså även på stadsgator och på enskilda vägar. Huvudregeln innebär att cyklar vid färd på väg ska föras på cykelbana om sådan finns. Regeln har länge haft ett undantag: ”Om särskild försiktighet iakttas får dock cyklande använda körbanan även om det finns en cykelbana när det är lämpligare med hänsyn till färdmålets läge”. Den innehåller alltså en möjlighet för cyklisten att välja att cykla på körbanan. Regeln diskuteras utförligt i betänkande. Den kritik som framförs mot regeln är att den gör att cyklister måste ta omvägar och att den försvårar cykling i högre hastigheter. Utredaren valde att inte förslå någon ändring av huvudregeln. Det tyngsta skälet han angav var att cyklister inte är en homogen grupp. Därför är det den svagaste cyklistens behov och säkerhet som överväganden måste ta sin utgångspunkt i, vilket gör det mindre lämpligt att ha regler som låter den enskilda trafikanten att själv avgöra vad som är säkert och lämpligt. När betänkandet remitterades framförde dock flera, däribland SKL, SNF och Trampkraft, i anslutning till förslaget om att låta breda cyklar använda körbanan, att man vill att det ska vara valfritt att cykla på körbanan. När Alliansregeringen beredde cykelutredningens betänkande genomfördes fem av sex av de regeländringar som utredaren föreslagit, varav det om cykelöverfarter med vissa justeringar. Det togs inga initiativ att lyfta upp frågan om ytterligare ändringar av skyldigheten av att använda cykelbanan. Trafiklagstiftningen är generell och ska gälla för alla, i hela landet. Att låta cyklister välja att cykla på körbanan trots att det finns en cykelbana är problematiskt ur trafiksäkerhetssynpunkt om det ska gälla även för barn. Cyklister på körbanan är också besvärligt med tanke på framkomligheten för bussar på trånga stadsgator. Jag är dock positiv till att pröva att se om förslaget med modifieringar kan göras genomförbart. Cykling är en högt prioriterad fråga för regeringen. Jag har för avsikt att inom ramen för en nationell strategi eller annan form som regeringens cykelpolitik kommer att få, ta ytterligare initiativ för en ökad och säker cykling.
frs · H212194 · 2015-02-18 00:00:00 — Dnr N2015/1338/TIF Svar på fråga 2014/15:194 av (S) Infrastrukturavgifter har frågat mig om det kommer att vara möjligt att betala sin infrastrukturavgift via autogiro för dem som så önskar. Den autogirotjänst som används för betalning av trängselskatt bygger på gammalmodig teknik. Transportstyrelsen har därför valt att inte införa den för infrastrukturavgifter. Istället arbetar Transportstyrelsen med att ta fram en ny autogirotjänst som beräknas vara färdig att tas i bruk för betalning av infrastrukturavgifter .
frs · H212195 · 2015-02-11 00:00:00 — Dnr Ju2015/1396/Statssekr Svar på fråga 2014/15:195 av (FP) Reform av namnlagen har frågat mig när regeringen avser att lägga fram en proposition om en reformerad namnlag. Namnfrågor är av stor betydelse för enskilda och berör många människor i deras vardag. Jag anser att det är viktigt att regleringen av personnamn står i samklang . Namnlagen trädde i kraft . Några större ändringar har inte gjorts i lagen . Regleringen har kommit att kritiseras i olika avseenden, bl.a. för att vara omodern och svår att tillämpa. Det är bakgrunden till att en parlamentarisk kommitté – – fick i uppdrag att se över lagen och ta ställning till behovet av ändringar. har föreslagit en helt ny lag om personnamn. De frågor som kommittén hade att behandla var många och komplexa. Detta var också skälet till att kommittén fick på sig att redovisa sitt uppdrag. betänkande bereds i . Det pågår ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss, och en proposition kommer att lämnas till när det arbetet är färdigt.
frs · H212196 · 2015-02-11 00:00:00 — Dnr Ju2015/1415/Statssekr Svar på fråga 2014/15:196 av (S) Förändrad arrendelagstiftning har frågat statsrådet vad han och regeringen har för planer för att stärka arrendelagstiftningen för den enskilde. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vid hearing 2011 behandlades flera frågor om bostadsarrende. Inte minst uppmärksammades jordägares och arrendatorers kritik mot reglerna om avgift för bostadsarrende. Regeringen gav därefter en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa arrendefrågor, Tomträtts- och arrendeutredningen. Utredaren skulle bl.a. undersöka hur reglerna om avgift för bostadsarrende tillämpas och föreslå de ändringar som kunde behövas för att uppnå en rimlig avvägning mellan de intressen som gör sig gällande. I uppdraget ingick även att utreda frågor om jordbruksarrende. Tomträtts- och arrendeutredningen överlämnade slutbetänkandet Jordbruks- och bostadsarrende – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. I betänkandet föreslås bl.a. förändrade bestämmelser om avgift för bostadsarrende och en särskild regel som ska skydda arrendatorn mot kraftiga höjningar av arrendeavgiften. Förslagen har remissbehandlats. Remisstiden gick ut , och remissvaren analyseras inom departementet. Regeringen återkommer när det arbetet är färdigt.
frs · H212197 · 2015-02-11 00:00:00 — Dnr M2015/689/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:197 av (FP) Klimatmål Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Ett nytt klimatavtal under FN är avgörande för det internationella klimatarbetet. Avtalet bör vägledas av vetenskapen och omfatta utsläppsåtaganden som kan begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. För att möjliggöra detta behövs ökade klimatambitioner och nya och förstärkta initiativ i alla världens länder och bland centrala aktörer, inklusive inom och EU. har frågat mig varför jag och regeringen inte följer mandat inför . Frågan grundar sig i att Miljö- och i ett pressmeddelande angående klimat- och miljöministerns samtal med olika nyckelaktörer i EU skrev ’Regeringen driver på för att EU ska höja sin ambition och anser att utsläppsminskningar om till 2030 är i enlighet med EU:s ansvar och förmåga.’ Vid Europeiska Rådet beslutades att utsläppen inom EU ska minska med inom EU till 2030 och detta ska ske genom utsläppsminskningar både i den handlande och i den icke-handlande sektorn. har i sitt regeringsuppdrag från den tidigare regeringen gjort bedömningen att EU:s ansvar motsvarar utsläppsminskningar till 2030 om det ska finnas en rimlig chans att hålla tvågradersmålet inom räckhåll. Bedömningen stöds av internationell forskning. Utifrån detta anser regeringen att utsläppsminskningar om till 2030 är i enlighet med EU:s ansvar och förmåga. Regeringen anser att användandet av internationella krediter är ett sätt för EU att konkret höja ambitionsnivån till och spegla det ansvaret. Det har också gett stöd för. Det som är viktigast nu är att få till stånd en process för att kunna tala om höjd ambition på klimatområdet från EU:s sida. Flera aktuella processer är betydelsefulla, t.ex. den om en energiunion, om reformeringen av utsläppshandeln och EU:s åtagande i en internationell överenskommelse. Det var för att driva på det arbetet som jag tar bilaterala kontakter och deltog i möten i . Jag beklagar om och anser att inte ska driva på inom EU för mer ambitiöst klimatarbete.
frs · H212198 · 2015-02-18 00:00:00 — Dnr Ku2015/413/MFI Svar på fråga 2014/15:198 av (V) om evenemangslista har frågat mig vad jag avser att göra för att en evenemangslista ska införas. Med anledning av tillkännagivande 2012 gav den förra regeringen för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. Myndighetens förslag redovisades och har därefter remissbehandlats. gav regeringen till känna att regeringen vid den fortsatta beredningen av myndighetens förslag borde beakta vissa synpunkter på förslaget som anfört, bland annat att kraven bör skärpas så att en högre andel av allmänheten än den av myndigheten föreslagna får tillgång till de evenemang som listan omfattar. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att remissutfallet är delat när det gäller frågan om en evenemangslista bör införas eller inte. Det har vidare bedömts att om en evenemangslista ska införas och då förenas med högre krav på räckvidd än vad Myndigheten för radio och tv föreslagit kan det komma att behövas ytterligare beredningsunderlag. Frågan om evenemangslista bereds i .
frs · H212199 · 2015-02-18 00:00:00 — Dnr Ku 2015/414/D Svar på fråga 2014/15:199 av (KD) Regeringens politik för ett starkare civilsamhälle har frågat mig om jag har gjort något ställningstagande som syftar till att på något sätt stärka civilsamhällets frihet, självständighet och tillväxt. Inledningsvis vill jag framhålla att jag instämmer med frågeställaren om att det civila samhället utgör en omistlig del av vårt svenska samhälle. Jag ser också det stora engagemang som organisationer visar vad gäller insatser i samhället. Som ansvarig minister för politiken för det civila samhället är min självklara utgångspunkt att stärka förutsättningarna för det civila samhällets organisationer. Det civila samhällets verksamhet ska på olika sätt tas tillvara. Regeringen är väl medveten om den situation ställningstagande om second hand-försäljning av ideell förening eller registrerat trossamfund innebär för delar av civilsamhället och för en aktiv dialog med berörda organisationer. Inom pågår nu ett arbete med att titta på olika lösningar och alternativ för att lösa den uppkomna situationen. Det är viktigt att det finns kunskap om allmännyttig verksamhet som bedrivs med ideellt arbetande personal på berörda myndigheter som prövar ärenden om näringsverksamhet som bedrivs av ideella aktörer. Jag delar uppfattning att inte har råd med ett försvagat civilsamhälle. En rad åtgärder har genomförts för att förbättra det civila samhällets villkor, i enlighet med det av fastställda målet för politiken (prop. 2009/10:55). Detta arbete kommer att fortsätta. Jag vill också särskilt nämna den pågående utredningen om ett stärkt och självständigt civilsamhälle (dir. 2014:40). Utredaren har i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom ytterligare bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Vi arbetar nu med ett tilläggsdirektiv till utredningen för att just stärka civilsamhällets röstbärarroll. Utredaren ska lämna sitt betänkande . Regeringen ser mycket positivt på det civila samhällets bidrag till demokrati och social sammanhållning. Vi har en aktiv tid framför oss i dessa viktiga frågor och jag hoppas på fortsatt dialog.
frs · H212200 · 2015-02-20 00:00:00 — Dnr Fi2015/712/OFA/UR Svar på fråga 2014/15:200 av (V) Upphandling i samband med Ostlänken har frågat mig vad jag avser att göra för att redan nu säkerställa att upphandlingarna av entreprenörer till Ostlänken uppfyller miljömässiga krav och erbjuder de anställda fackliga rättigheter och villkor enligt kollektivavtal och konventioner. hänför sig i sin fråga till ett antal kommande upphandlingar av framför allt avseende byggandet av Ostlänken. Jag kan inte kommentera eller ge direktiv i enskilda upphandlingar, men jag instämmer i att det är av största betydelse att myndigheterna använder sig av det utrymme som upphandlings-lagstiftningen medger när det gäller miljökrav och sociala krav, t.ex. anställningsförhållanden och villkor enligt kollektivavtal. I upphandlingslagstiftningen finns också ett uttalat målsättningsstadgande som anger att upphandlande myndigheter och enheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn om upphandlingens art motiverar detta. Upphandlingslagstiftningen ger möjlighet att ta sådana sociala hänsyn som t.ex. att sysselsätta personer som står långt från arbetsmarknaden. antogs nya EU-direktiv på upphandlingsområdet som har till syfte bl.a. att ge de upphandlande myndigheterna och enheterna bättre möjligheter att använda upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål. Regeringen har, som påpekat, tillsatt en utredning med uppgift att utreda bl.a. hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i den proposition om ny upphandlingslagstiftning som håller på att arbeta fram. Utredaren ska också analysera hur krav på att kärnkonventioner ska respekteras vid produktion, tillhandahållande och utförande av varor, tjänster och byggentreprenader. Utredningen kommer att ge oss möjlighet att fullfölja målet att använda upphandling för viktiga samhälleliga mål. Vidare kommer den nya upphandlingsmyndigheten utgöra ett gott stöd för de upphandlande myndigheterna och enheterna i arbetet med att tillgodose angelägna miljöhänsyn och sociala hänsyn.
frs · H212201 · 2015-02-18 00:00:00 — Dnr S2015/820/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga av (M) 2014/15:201 Åtgärder för att minska överdödlighet vid kronisk psykisk sjukdom har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att förklara varför överdödligheten vid psykisk sjukdom är högre i än i andra , hur överdödligheten ska minska till samma nivå som för övriga och hur jag och regeringen avser att fortsätta utveckla de satsningar på psykiatrin som Alliansen initierat i syfte att minska dödligheten. Män och kvinnor som drabbas av psykisk ohälsa löper en väsentligt ökad risk att dö . En del av dödsfallen är självmord, men den största andelen är undvikbara sjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och cancer. Det är viktigt att hälso- och sjukvården kan förebygga utvecklingen av den typen av sjukdomstillstånd hos personer i riskzonen, som människor med psykisk ohälsa är. Även här är det viktigt att den enskilda patienten kan få tidiga, effektiva insatser omgående när ett hälsoproblem uppstår. har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting. I överenskommelsen finns ett särskilt fokus på att en patient med psykisk ohälsa ska erbjudas hälsofrämjande samtal, vilket är ett sätt att förebygga samtidig somatisk ohälsa. När det gäller den specifika frågan om självmord är det viktigt att se att det finns en positiv utveckling som det finns oroande tendenser. Det finns en stabil, nedåtgående trend när det gäller självmord. Det är glädjande. Dessvärre minskar inte självmorden bland unga människor. Att motverka självmord handlar om att möta människor med problem . Dessutom är det viktigt att fortsätta utveckla den specialiserade psykiatriska vården för dem som inte går att hjälpa i ett tidigare skede. För att stärka det lokala och regionala självmordsförebyggande arbetet har regeringen gett i uppdrag att tillsammans med en rad samrådsaktörer utreda och ta fram ett förslag för hur den nationella kunskapsstyrningen avseende självmordsprevention ska organiseras. Uppdraget ska redovisas . Vi behöver åstadkomma ett välfungerande förebyggande arbete, och vi måste bli bättre på att ge människor i riskzonen rätt hjälp . ska vi se över PRIO-satsningen och de åtgärder som utförs för att motverka psykisk ohälsa, i syfte att se hur de kan förbättras. Jag delar helt bild av att det krävs långsiktighet i arbetet med att stärka psykiatrin och för att motverka psykisk ohälsa. För att minska den undvikbara dödligheten vid psykisk sjukdom är det avgörande att vi vidgar vårt fokus och fokuserar på en jämlik hälsa, förebyggande arbete, rätt insatser i rätt tid och en lätt tillgänglig specialistvård som ser hela människan.
frs · H212203 · 2015-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:203 gräns mot daesh samt 2014/15:206 Stöd till kurderna i kampen mot daesh av (SD) har frågat mig om vad regeringen avser att göra för att försvåra för daesh och vad regeringen vill göra för att stötta kurderna i i kampen mot daesh samt om jag avser sätta press på för att stänga gränsen mot . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. De brutala övergrepp som ISIL gjort sig skyldigt till har chockerat en hel värld. fortsätter att vara pådrivande i EU och FN för tydliga ställningstaganden och åtgärder mot övergreppen. Vi uppmärksammar särskilt minoritetsgrupper, kvinnor och barn, samt andra särskilt utsatta personer. På kort sikt är den militära insatsen mot ISIL nödvändig, men en långsiktig lösning av krisen i och är i första hand en politisk fråga. I gäller det att premiärminister fortsätter att föra en inkluderande politik gentemot landets olika folkgrupper och religiösa minoriteter. stödjer honom i dessa ansträngningar. Skyddet av etniska och religiösa minoriteter är centralt i kampen mot ISIL, för stabiliteten i landet och territoriella integritet. lämnade ett omfattande humanitärt bistånd till – – och var den sjätte största bilaterala humanitära biståndsgivaren. Självfallet har vi beredskap att fortsätta bistå. Det är viktigt med ett långsiktigt humanitärt engagemang och ökat humanitärt tillträde. är en av de allra största givarna av icke-öronmärkt stöd till FN:s humanitära organisationers kärnbudgetar. humanitära bistånd till , liksom världen i övrigt, utgår ifrån humanitära behov och principer och är neutralt, opartiskt och behovsbaserat. Vad avser stöd till regionala regering (KRG) stöttar genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och i samverkan med United Nations Development Programme (UNDP) uppbyggnaden av ett kansli för rådgivning i krissituationer till KRG. Regeringen undersöker också förutsättningarna att skicka svensk militär personal till för att bidra till utbildning av trupper som strider mot ISIL. Om det blir aktuellt kommer frågan att underställas . är aktivt i det internationella samarbetet i kampen mot ISIL. FN och EU är centrala i detta arbete. EU har intensifierat sitt anti-terrorismarbete. Vid EU:s senaste utrikesministermöte enades vi om en rad åtgärder mot terrorism, inklusive ökad dialog om dessa frågor med nyckelländer såsom när det gäller det internationella arbetet mot terrorism. Regeringen avser fortsätta samarbeta med turkiska företrädare i dessa frågor. Framsteg har skett när det gäller den turkiska gränskontrollen mot konfliktområdena i och . Kontrollerade och öppna gränsövergångar är avgörande även ur ett humanitärt perspektiv då flyktingströmmen fortsätter från krigets . förtjänar erkännande för sitt omfattande humanitära ansvarstagande, landet har tagit emot drygt 1,6 miljoner flyktingar från .
frs · H212204 · 2015-02-25 00:00:00 — Dnr N2015/1419/MRT Svar på fråga 2014/15:204 av (M) Effektivare transporter har frågat mig om jag kommer att verka för att ge skogsnäringen och näringslivet i stort möjlighet att kraftigt minska sina utsläpp genom att tillåta längre, tyngre och mer effektiva transporter. Välfungerande och hållbara transporter i hela är en prioriterad fråga för regeringen. Vårt mål är att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Vi behöver fortsätta effektivisera transportsystemet och öka säkerheten. Ett sätt att uppnå dessa mål skulle kunna vara att tillåta större fordon med högre lastkapacitet. Ett effektivt utnyttjande av lastbilsflottan är positivt, t.ex. om tyngre lastbilar gör det möjligt att transportera samma mängd gods med färre lastbilar, vilket naturligtvis är angeläget inte minst för skogsnäringen. Jag är därför positiv till att Transportstyrelsen och fick i uppdrag att utreda möjligheterna att tillåta tyngre lastbilar på det allmänna vägnätet. Det finns dock ett antal frågeställningar som måste ut innan regeringen kan ta ställning till om tyngre lastbilar på det allmänna vägnätet är en lämplig åtgärd sett ur ett helhetsperspektiv.