ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312189 · 2015-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:189 av (FP) Reformering av för mänskliga rättigheter har frågat mig hur jag avser att verka för att reformera för mänskliga rättigheter. är ett av de mest aktiva länderna i arbetet med att öka respekten för de mänskliga rättigheterna och sätter värde på rådet som det främsta forumet för global diskussion om dessa rättigheter. använder för mänskliga rättigheter för att tillsammans med alla goda krafter fortsätta uppmärksamma och motverka kränkningar av mänskliga rättigheter. Rådet har fattat många viktiga beslut, såsom att tillsätta undersöknings-kommissioner för och . Det har även tillsatt ett stort antal specialrapportörer, bl.a. för situationerna i , , m.fl. Viktiga resolutioner har antagits om t.ex. civila samhällets utrymme samt vad gäller frågor om sexuell läggning och könsidentitet. Rådets kanske främsta verktyg för främjandet av de mänskliga rättig-heterna är dess universella granskningsmekanism. Inom ramen för denna granskas regelbundet samtliga FN:s medlemsstater av varandra. deltar aktivt och belyser regelbundet situationen för de mest utsatta grupperna i de länder som granskas. Det finns många goda exempel på länder som tagit till sig av den kritik som framförts och vidtagit åtgärder för att förbättra situationen i landet, inklusive . Precis som i andra FN-fora påverkas arbetet i rådet av staters ibland diametralt olika uppfattningar. Det leder till att man inte alltid når så långt som önskar i att kasta ljus på och fördöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna. och EU arbetar dock aktivt, systematiskt och långsiktigt tillsammans med likasinnade länder för att belysa de allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter som sker i olika stater samt för att motverka försök att urholka, försvaga och relativisera de mänskliga rättigheterna och deras universalitet. I sammanhanget bör även för mänskliga rättig-heter (OHCHR) nämnas. OHCHR spelar en viktig roll som en oberoende och drivande kraft i arbetet att värna och främja de mänskliga rättigheterna. OHCHR agerar som sekretariat åt rådet, samt bidrar med expertkunskaper som granskar, dokumenterar och rapporterar om kränkningar av mänskliga rättigheter. är en av de största givarna till OHCHR och verkar därigenom för att upprätthålla dess goda arbete och oberoende ställning. Inom rådet pågår även ansträngningar med att förbättra arbetsformerna. verkar t.ex. för att resolutioner som inte tillför något mervärde i termer av mänskliga rättigheter läggs fram mer sällan eller när behand-lingen av ämnet har avslutats. står upp för civilsamhällets organi-sationers rätt att delta i arbete, bland annat genom att för-svara deras rätt att tala i plenum. verkar även tillsammans med andra för att öka koherensen mellan det arbete för mänskliga rättigheter som bedrivs i för mänskliga rättigheter i och i FN:s tredje utskott i . På så sätt kan samstämmigheten öka, motsättningarna minska, samt hushållningen med FN:s resurser förbättras.
frs · H312190 · 2015-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:190 av (M) Besöksländer i kampanjen för en svensk plats i säkerhetsrådet har frågat mig vilka länder jag och andra statsråd rest i samband med den svenska kampanjen för en plats i . Den svenska kandidaturen är givetvis något som tas upp kontinuerligt i samband med de resor statsråden vidtar. Det är dock allmänna utrikespolitiska intressen, omvärldshändelser och inkomna inbjudningar som ligger till grund för besluten om var de svenska statsråden ska resa. Vår utrikespolitik är inriktad på bred internationell samverkan och samarbete. Det är på basis av vår utrikespolitik och vårt globala engage-mang som vi söker stöd för vår kandidatur. Kandidaturen är en del i regeringens bredare FN-politik. På samma sätt blir den därför en del av många av de resor vi företar.
frs · H312191 · 2015-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:191 av (M) Kostnad för kampanjen för en svensk plats i har frågat mig hur mycket den svenska kampanjen för en plats i har kostat . Det är UD:s säkerhetspolitiska enhet som har huvudansvar för denna fråga. Ett sekretariat har skapats för att koordinera det kandidatur-relaterade arbetet och förstärka enhetens kapacitet för att hantera regeringens ökade FN-engagemang. Sekretariatet består av sex tjänster (1 chef, 4 handläggare, en assistent). Dessa tjänster är redan befintliga tjänster som omprioriterats från enheten och övriga UD. På FN-representationen i har tre tjänster tillförts, också inom ramen för UD:s förvaltningsanslag. UD:s säkerhetspolitiska enhet har tilldelats för framförallt resor och andra direkt kandidaturrelaterade kostnader. Därtill har beviljats ytterligare medel om . FN-representationen i har tillförts för seminarier och evenemang som ska belysa olika sakfrågor.
frs · H312192 · 2015-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:192 av (M) Kampanjen för en plats i och statsrådens resor har frågat mig hur många resor jag och andra statsråd företagit i samband med den svenska kampanjen för en plats i . Den svenska kandidaturen är givetvis något som tas upp kontinuerligt i samband med de resor statsråden vidtar. Det är dock allmänna utrikespolitiska intressen, omvärldshändelser och inkomna inbjudningar som ligger till grund för besluten om var de svenska statsråden ska resa. Vår utrikespolitik är inriktad på bred internationell samverkan och samarbete. Det är på basis av vår utrikespolitik och vårt globala engage-mang som vi söker stöd för vår kandidatur. Kandidaturen är en del i regeringens bredare FN-politik. På samma sätt blir den därför en del av många av de resor vi företar.
frs · H312193 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Fi2015/04967/S3 Svar på fråga 2015/16:193 av Per Åsling (C) Lokala skattekontor Per Åsling har frågat civilministern hur och när statsrådet och regeringen avser att gå vidare med att säkerställa att de lokala skattekontor som riskerar att läggas ned får fortsätta sin verksamhet i nuvarande form. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har i tidigare interpellationsdebatt rörande Skatteverkets lokalisering kunnat konstatera att det finns en bred enighet om att det är myndigheterna själva som ska fatta beslut om lokalisering utifrån de principer, mål och uppgifter för verksamheten som fastställs av regering och riksdag. Det är myndigheternas respektive ledning som ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och utifrån medborgarnas och företagens behov. Regeringen har emellertid ett övergripande ansvar för de samlade effekterna av enskilda myndigheters beslut. Regeringen har därför gett Statskontoret i uppdrag att ta fram ett samlat underlag avseende statliga myndigheters beslut om lokalisering. Utifrån Statskontorets redovisning, som ska lämnas , kommer regeringen att pröva om styrningen bör förtydligas. har meddelat att myndigheten inväntar Statskontorets arbete och avvaktar med beslut om flytt av verksamhet från nio orter till närliggande orter.
frs · H312194 · 2015-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:194 av (M) Regeringens kommunikation kring ökade avräkningar har frågat mig på vilket sätt regeringen kommunicerar med /DAC om vilken nivå på avräkningar för flyktingmottagning som regeringen ser som rimlig inom gällande regelverk. Regeringen har precis som den förra regeringen använt en modell utarbetad av för att beräkna flyktingavräkningar. Modellen har kommunicerats till /DAC och beskrivs i DAC:s dokument ”of In-donor Country Refugee Costs – Member’s methodologies for calculating costs” som återfinns på hemsida. /redogör för vilka flyktingkostnader som får rapporteras som bistånd. Det handlar om kostnader för asylsökande från biståndsländer under deras första 12 månader i mottagarlandet. modell är i enlighet med det regelverket. Frågan som Finansdepartetmentet ställt till om avräkningar av biståndsramen ska ses utifrån behovet av att ta fram analyser av olika scenarier när vi tittar på hanteringen av regeringens ökade utgifter. Den totala nivån för flyktingavräkningarna är en konsekvens av flera parametrar i modellen men framförallt av antalet asylsökande. Den allvarliga humanitära situationen i världen har inneburit att miljontals människor drivits på flykt. Vi har en tradition av att vara en generös humanitär aktör som avsätter mycket resurser för att möta humanitära behov och bistå människor som utsätts för förföljelse och förtryck. är ett av de länder i världen som lägger mest av sin BNI på bistånd. Det gäller oavsett avräkningarna för flyktingkostnader.
frs · H312195 · 2015-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:195 av (M) Principer för regeringens ökade avräkningar av biståndet för flyktingmottagning har frågat mig om vilka principer regeringen tillämpar när det gäller avräkningarna för flyktingmottagning. Den allvarliga humanitära situationen i världen har inneburit att ett exceptionellt stort antal asylsökande kommit till . prognoser har indikerat att antalet sökande skulle minska men pekar det mesta på att flyktingmottagandet kommer att öka markant under innevarande år och . Regeringen tillämpar samma principer för flyktingavräkning som den förra regeringen, vilka är i enlighet med /DAC:s internationella regelverk för biståndsrapportering. Regeringen för diskussioner, internt och med andra partier i , om hur de ökade flyktingkostnaderna ska finansieras. Det är centralt att principerna för avräkningar även fortsättningsvis kommuniceras öppet och transparent.
frs · H312196 · 2015-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:196 av (M) Biståndsbudgeten har frågat mig om jag anser att ”country programmable aid” (CPA) är ett relevant mått att arbeta med och om andelen CPA i den svenska biståndsbudgeten kommer att öka eller minska framöver. Det är positivt att /DAC:s statistik möjliggör en fördjupad analys av biståndet och jag välkomnar frågeställarens engagemang. CPA är ett mått som beskriver hur stor volym eller andel av ett givarlands bilaterala bistånd som partnerländerna själva kan påverka. Det finns dock också andra flöden, som inte räknas som CPA, som kommer fattiga människor i fattiga länder tillgodo, t.ex. humanitära stöd, stöd genom multilaterala organisationer eller stöd som kanaliseras via organisationer i det civila samhället. Eftersom är en mycket stor aktör på det humanitära området och en stor del av svenskt bistånd kanaliseras genom multilaterala organisationer, liksom att en stor del av det bilaterala biståndet går genom civilsamhällesorganisationer är CPA lägre än för vissa andra länder. Detta gör att CPA inte blir ett rättvisande begrepp för det svenska biståndet, som har ett mycket högt internationellt anseende. Som en andel av BNI är CPA däremot högre än nästan alla andra givarländer och är det femte största givarlandet i av CPA i absoluta tal. Huruvida andelen CPA kommer att öka eller minska framöver beror på omständigheter i omvärlden. kan behöva anpassa sitt bistånd för att möta behoven som detta medför, vilket i sin tur påverkar hur mycket bistånd som räknas som CPA.
frs · H312197 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/08192/ Svar på fråga 2015/16:197 av (M) Tillfälliga gränskontroller har frågat statsminister om regeringen överväger att fatta beslut om tillfälliga gränskontroller, för att därmed både säkra vilka personer som är på väg in i och göra en tydlig markering mot resten av . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Enligt har varje medlemsstat möjlighet att tillfälligt återinföra gränskontroll vid sina inre gränser, om det finns ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. När en medlemsstat beslutar att återinföra gränskontroll vid inre gräns, ska den bedöma i vilken utsträckning en sådan åtgärd kan avhjälpa hotet och om åtgärden står i proportion till hotet. Vid bedömningen ska medlemsstaten särskilt beakta såväl hotets sannolika effekt på landets allmänna ordning eller inre säkerhet som gränskontrollens sannolika effekt på den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet. Utlänningsförordningen specificerar att och Säkerhetspolisen får framställa om att regeringen ska besluta att tillfälligt återinföra gränskontroller vid inre gräns. Om det krävs omedelbara åtgärder, får eller Säkerhetspolisen besluta om detta på egen hand och underrätta regeringen. Regeringen ska därefter pröva om gränskontrollen ska bestå. Vi står i daglig kontakt med , som kontinuerligt utvärderar hur man bäst agerar för att dels upprätthålla ordningen och säkerheten i landet, dels se till att personer som vill ansöka om asyl får tillgång till asylprocessen. Myndighetens bedömning är att situationen är ansträngd men under kontroll. Jag följer naturligtvis utvecklingen mycket noga och är, om behov uppstår, beredd att i enlighet med regelverket vidta de åtgärder som krävs för att även i fortsättningen upprätthålla ordning och säkerhet i .
frs · H312198 · 2015-11-04 00:00:00 — Dnr Ju2015/08169/ Svar på fråga 2015/16:198 av (M) Övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen har frågat mig hur jag ser på en övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen, i ljuset av de invändningar som har gjorts om ökad risk för skentransaktioner. En övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen innebär att en köpare av en vara ska få skydd mot säljarens borgenärer redan genom avtalet i stället för först när varan har överlämnats till köparen. har i sitt betänkande föreslagit en sådan övergång och bedömt att detta skulle få långsiktiga och påtagliga samhällsekonomiska fördelar. Betänkandet, som har remitterats , bereds i . Det fortsatta arbetet innefattar en genomgång av de remissvar som har kommit in, bl.a. från . Jag vill inte föregripa det arbetet.
frs · H312199 · 2015-11-11 00:00:00 — Dnr Ju2015/08195/ Svar på fråga 2015/16:199 av (FP) Den inre gränskontrollens träffsäkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra polisens effektivitet vid inre gränskontroll. De stora migrationsströmmarna till medför ett ökat behov av att veta vem som befinner sig på svenskt territorium. har meddelat att man nu intensifierar arbetet med inre utlänningskontroller, för att lokalisera personer som inte har rätt att vistas i landet. En inre utlänningskontroll får enligt utlänningslagen genomföras om det finns grundad anledning att anta att en person inte har rätt att vistas här eller om det finns annan särskild anledning till kontroll. Det är som har att avgöra om det finns förutsättningar för att genomföra inre utlänningskontroller i de enskilda fallen. Jag förutsätter dock att vidtar de åtgärder som krävs för att nu intensifiera kontrollerna i enlighet med gällande regler. Detta kan innebära att resurser behöver omfördelas. Regeringen hålls kontinuerligt uppdaterad om händelseutvecklingen till följd av de stora migrationsströmmarna. utvärderar löpande hur man bäst agerar för att dels upprätthålla ordningen och säkerheten i landet, dels se till att människor som vill söka asyl får tillgång till asylprocessen. Jag har dialog med myndighetens ledning om utvecklingen och avser att följa upp myndighetens arbete med att öka de inre utlänningskontrollerna.
frs · H312200 · 2015-11-11 00:00:00 — N2015/07489/FÖF Svar på fråga 2015/16:200 Pajalagruvan av (V) har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att rädda Pajalagruvan och därigenom säkra dels arbetstillfällen, dels de investeringar som gjorts. Inledningsvis kan jag bara beklaga att den tilltänkta verksamheten inte bar sig ekonomiskt. När det privata bolaget gick i konkurs gick också ett stort antal jobb förlorade. Gruvnäringen är konjunkturkänslig och beroende av världsmarknadspriset. Stiger det mycket låga priset på järnmalm så kan det skapas nya förutsättningar att öppna och driva gruvverksamhet. Den så kallade Pajalagruppen, som leds av landshövding , bildades för att samordna statens, regionens och kommunens insatser med anledning av den uppkomna situationen med bolaget. I min roll som närings- och innovationsminister följer jag gruppens arbete noga. Även om många av de som förlorade sitt jobb vid gruvan har fått annat jobb i regionen, har jag stor förståelse för att situationen i kommun är bekymmersam. Som närings- och innovationsminister och representant för ägaren av har jag varit tydlig gentemot att de bör pröva om det finns möjligheter till samverkan och synergier med gruvan i . Jag har informerats om att har övervägt olika alternativ, men att man inte sett några möjliga lösningar. Beslut om LKABs operativa verksamhet fattas av bolagets styrelse. är ett affärsdrivande bolag och det är inom den ramen som styrelsen agerar.
frs · H312201 · 2015-11-13 00:00:00 — Dnr N2015/07508/DL Svar på fråga 2015/16:201 av (V) Minskad köttkonsumtion för hållbar havsmiljö har frågat infrastrukturministern om hon avser verka nationellt såväl som internationellt för att minska köttkonsumtionen som ett led i att säkerställa miljöaspekten i genomförandet av den maritima strategin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Arbetet med att skydda våra hav och kuster, så väl som att möjliggöra en utveckling av våra maritima näringar, är viktigt för regeringen. Regeringen har mot denna bakgrund bl.a. lanserat den maritima strategin. En strategi som är tänkt att utgöra grunden för ett fortsatt arbete. Detta arbete har precis påbörjats. En minskad global köttkonsumtion är bra för klimatet. När det gäller övergödningsproblematiken är riktade åtgärder t.ex. i områden där detta är ett problem effektiva. Åtgärder som syftar till att minska köttkonsumtionen måste utformas så att de inte i första hand slår mot svensk produktion. Regeringen anser att en större andel av det kött som konsumeras i också bör vara producerat i landet. Svensk köttproduktion har ofta lägre utsläpp av växthusgaser än motsvarande produktion i omvärlden. Djur som betar naturbetesmarker i gör en viktig insats för den biologiska mångfalden, och i delar av där förutsättningarna för växtodling är dåliga bidrar betesdjur till att hålla landskapet öppet och varierat. Svensk produktion har också en fördel när det gäller högt djurskydd och låg antibiotikaanvändning. äter genomsnittssvensken betydligt mer kött än vad rekommenderar. Kött är en viktig järnkälla och en bra källa till protein. Den senaste tidens forskning visar tydligt att det är bra att dra ned på konsumtionen av kött och charkprodukter, eftersom det kan minska risken för viss cancer. rekommenderar oss att äta högst rött kött och chark . Som konsument kan man bidra till en minskad miljöpåverkan genom att göra miljösmarta matval. arbetar tillsammans med andra myndigheter, och , även med att tillhandahålla uppdaterad information om miljösmarta matval. Inte minst viktigt är att hålla nere matsvinnet. Produktion av fullgoda livsmedel som bara slängs är ett slöseri med våra resurser som vi inte har råd med. Jag tycker att det är viktigt att konsumenterna har möjlighet att göra medvetna val av livsmedel och att marknaden kan leverera det som efterfrågas. Det är också viktigt att använda den offentliga upphandlingen för att styra mot hållbara livsmedel. Detta område kommer att vara en del av den livsmedelsstrategi som regeringen just nu arbetar med.
frs · H312202 · 2015-11-11 00:00:00 — Dnr N2015/07509/HL Svar på fråga 2015/16:202 av (V) Servicenavet - landsbygdsbutiken i centrum har frågat mig hur resultatet av Servicenavet implementeras efter projektets avslutande. Inledningsvis vill jag poängtera att tillgänglighet till service är en av förutsättningarna för tillväxt. Går det inte att tanka bilen eller handla mat inom rimliga avstånd är det svårt för en bygd att vara attraktiv för kvinnor, män, företag och besökare. Dagligvarubutikerna i gles- och landsbygdsområden är särskilt viktiga i ett servicesammanhang eftersom de ofta även tillhandahåller en rad andra tjänster. Regeringen har därför tagit en mängd initiativ för att på olika sätt stödja arbetet med att förbättra servicen. Ett exempel är uppdraget till att genomföra programmet Lokala servicelösningar. Det är inom ramen för detta program som Servicenavet har genomförts. Regeringen har också i syfte att fortsatt stödja och uppmuntra nya lösningar och vidareutveckla lyckade projekt avsatt i landsbygdsprogrammet till pilotprojekt och kompetensutveckling. Regeringen har dessutom beslutat avsätta till investeringar i kommersiell service. I vissa utsatta och sårbara glesbygder är förutsättningarna särskilt besvärliga. Avstånden är längre och befolkningstätheten lägre. I dessa områden behöver vi ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför en särskild satsning om för att stödja tillgängligheten till service i de mest sårbara och utsatta glesbygderna. Detta är några exempel på hur regeringen arbetar för att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet. Det konkreta genomförandet som frågeställaren syftar på är dock en uppgift för myndig- heterna, i detta fall främst . Jag har förtroende för att de på bästa sätt hanterar implementering och spridning av goda idéer.
frs · H312203 · 2015-11-13 00:00:00 — Dnr Fi2015/05004/E5 Svar på fråga 2015/16:203 av (M) Arbetslöshetsmålet och fråga 2015/16:220 av (M) Målet om lägst arbetslöshet i EU har frågat mig hur regeringen ska nå lägst arbetslöshet i EU om de tidigare framlagda satsningarna inte räcker till. Mot samma bakgrund har frågat mig om regeringen fortfarande står bakom målet. Jag ger här svar på båda frågorna. Att minska arbetslösheten varaktigt är fortsatt en av regeringens viktigaste uppgifter och målet tydliggör prioriteringarna för den ekonomiska politiken. Det kommer att krävas ett långsiktigt reformarbete för att öka sysselsättningen, pressa tillbaka den höga arbetslösheten och för att möta utmaningarna framöver. Det ekonomiska läget har förändrats , då målet först presenterades. Konjunkturutvecklingen har blivit något svagare än vad som då bedömdes. Utmaningen har också vuxit till följd av att den tilltagande oron i omvärlden gör att allt fler människor med skyddsbehov kommer till . Denna befolkningstillväxt bedöms på innebära flera sysselsatta och en starkare ekonomisk utveckling. tar det tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden vilket bedöms leda till en initialt högre arbetslöshet. Det är därför än mer angeläget med åtgärder som bekämpar arbetslöshet. Mot denna bakgrund kommer regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder för lägre arbetslöshet i kommande budgetpropositioner.
frs · H312204 · 2015-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:204 av (M) Indirekt stöd till dömda terrorister i har frågat mig om det är acceptabelt att betalar ut bistånd till länder som finansierar terror. Svaret på frågan är att inte stödjer terrorism, inte heller regeringar som finansierar terrorism. syftar tvärt om till respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati ger inte ett bilateralt generellt budgetstöd utan kanaliserar vårt bistånd genom bland annat EU, FN, och civilsamhällesorganisationer och aktörer som verkar för fattiga och utsatta människor. , liksom det övriga inter-nationella samfundet, har fått information från den Palestinska myndigheten att den, efter förfrågan från , bidrar till bland annat mat till palestinska fångar som av dömts för terroristbrott. Inga biståndsmedel från eller Europeiska unionen går till dessa fångar, vilket frågeställaren själv konstaterar.
frs · H312205 · 2015-11-11 00:00:00 — Dnr S2015/07052/FST Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:205 av (FP) Konsumentupplysning om snusets innehåll har frågat mig om jag, i samband med implementeringen av EU:s tobaksproduktdirektiv, avser värna snusets status som livsmedelsprodukt genom fortsatt konsumentupplysning om snusets innehåll, inklusive smakmärkning. Frågan om hur EU:s tobaksproduktdirektiv ska genomföras i bereds inom . Jag måste därför be att få återkomma till frågan i samband med att regeringen presenterar sina förslag. Jag vill i det här sammanhanget även nämna att det pågår en översyn av den nationella regleringen av snus och tuggtobak. Regeringens särskilda utredare ska lämna sina förslag i denna del .