ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212174 · 2015-01-28 00:00:00 — Dnr M2015/521/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:174 av (M) Minskat strandskydd har frågat landsbygdsministern om ambitionen vad gäller översyn av strandskyddsreglerna för att möjliggöra att fler kan bygga strandnära. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill inledningsvis lyfta fram att det svenska strandskyddet tillsam-mans med allemansrätten är unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmän-hetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. finns flexibilitet i reglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Ett välfungerande strandskydd kräver ett ändamålsenligt regelverk och en god tillämpning. Detta innebär bl.a. att reglerna medger utveckling av landsbygder som strandskyddets syften inte äventyras. Strandskyddsreglerna innehåller möjligheter till undantag från strandskyddet genom dispens eller upphävande. Vidare är areella näringar under vissa förutsättningar helt undantagna från strandskyddet. Genom lagändringar utökades möjligheterna till dispens och upphävan-de i syfte att underlätta landsbygdsutveckling och tillkom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. Det finns således verktyg och förutsättningar för att främja utveckling av landsbygden – dels genom undantag från strand-skyddet, dels genom de värden och möjligheter strandskyddet för med sig genom exempelvis allmänhetens tillgång till stränder. Jag och den övriga regeringen följer noga frågan om strandskyddsregler-nas betydelse för samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden som reglerna syftar till att skydda. kommer regeringen att ta del av resultatet av länsstyrelsernas översyn av det utvidgade strandskyddet.
fr · H211187 · 2015-02-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:187 planerade banunderhåll av (V) till Statsrådet (S) SJ:s vd har påtalat att utspel om att viktiga insatser för järnvägen och resenärerna avbryts på grund av att höstens budgetbeslut i inte är acceptabelt och trovärdigt, detta eftersom inte banarbeten hade presenterats innan budgeten var tagen. SJ påtalar att det är bekymmersamt att ett antal underhållssatsningar som är tänkta att ge en ökad stabilitet och punktlighet nu avbryts. Det är särskilt problematiskt när investeringarna uteblir på landets stambanor. Det är också ett problem att inte utnyttjar de tillfällen som tågoperatörerna i förväg bereder för underhållsarbeten. Det är än mer destruktivt eftersom inte heller gods- eller persontransporter blir utförda på dessa tider. Det som berörs är: På mellan och skjuter upp kontaktledningsbyten trots att det är en sträcka med stora driftsstörningar med tät pendel- och fjärrtågtrafik. Detta är ett arbete som har planerats och som inte kan vara avhängigt höstens budget enligt SJ. Spårbytet mellan och avbryts. Detta är allvarligt eftersom det stör både godstrafik och långväga persontrafik. drar in trädsäkring vid sträckan –, –––, ––––, vilka är viktiga linjer. avbryter satsningen på trafikinformation, vilket är viktigt för resenärerna vid störningar. Även detta är insatser som har planerats . Jag vill med grund i ovanstående fråga statsrådet om satsningar som har planerats länge verkligen kan dras tillbaka av samt om anledningen till att myndigheten agerar på detta sätt.
fr · H211188 · 2015-02-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:188 Griskastrering av (V) till Statsrådet (S) Över en miljon hangrisar kastreras i utan bedövning. Kastrering är ett mycket smärtsamt ingrepp för grisen. Det finns fullgoda alternativ till obedövad kastrering, såsom kastrering med bedövning eller så kallad immunovaccinering. Svenska grisuppfödare har också kunnat åtnjuta bidrag för att komma ifrån användandet av obedövad griskastrering. Men antalet uppfödare som tagit emot bidraget är begränsat, rapporterar 17/12 -14, och det absoluta flertalet av svenska grisuppfödare kastrerar fortfarande smågrisar utan bedövning. Glädjande nog har beslutat att obedövad griskastrering ska förbjudas i , förbudet träder i kraft . Med anledning av att det är mindre än kvar till att förbudet träder i kraft undrar jag om statsrådet avser att vidta ytterligare åtgärder för att ingen gris ska kastreras utan bedövning .
fr · H211189 · 2015-02-03 00:00:00 — Fråga 2014/15:189 Nystartsjobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har i () meddelat att förändringar ska genomföras i förordningen om nystartsjobb. Dels ska ett tak införas på den lön som stödet beräknas på, dels ska krav ställas så att ”nystartsjobben följer kollektivavtal” och ”erbjuder likvärdiga villkor vad gäller lön, tjänstepension och försäkringar”. Det är angeläget att oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter inte förekommer i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Därför tillsatte Alliansen en utredning som skulle lämna förslag om hur detta kan stävjas. I Alliansens budgetmotion, som röstades igenom i , föreslog vi som en följd av detta ett tak på nystartsjobben. Det är därför välkommet att regeringen nu genomför vårt förslag. finns det krav på att den som får stöd med nystartsjobb ska ha lön enligt kollektivavtal, men att utvidga detta till kollektivavtalsliknande villkor riskerar att göra det svårt för många små företag att använda stödet. Många mindre företag saknar kollektivavtal, vilket bland annat kan ha sin förklaring i att kollektivavtalen är bättre anpassade till större företags villkor. Det innebär inte att de för den sakens skull är oseriösa. För dessa företag kan det finnas svårigheter att till exempel teckna liknande försäkringar som erbjuds inom kollektivavtalen. Förslaget riskerar att slå ut en mängd möjligheter till jobb för den som står utanför arbetsmarknaden – inte minst mot bakgrund av att många nya jobb växer fram just i småföretag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Exakt vilken typ av krav avser arbetsmarknadsministern att ställa på den som ska ta del av nystartsjobb och hur beräknas det påverka möjligheten för arbetslösa att få jobb?
fr · H211190 · 2015-02-03 00:00:00 — Fråga 2014/15:190 Korrekt statistik över gränspendlare av (V) till Statsrådet (S) finns det ingen samordning av statistik för pendlare över gränsen till och från . Eftersom inte är med i EU är det också en lägre grad av harmonisering av statistiken mellan och än mellan och övriga EU-länder. Problemet är tydligast när det gäller arbetsmarknadsstatistiken. Eftersom det inte finns något utbyte av inkomstuppgifter mellan statistikmyndigheterna i respektive land blir den officiella statistiken gravt missvisande beträffande förvärvsarbetande, inkomster, pendling, barnfattigdom etcetera. Antalet gränspendlare är fler än antalet anställda i största företag och de genererar lönesummor på . Tillsammans med övriga som arbetar i genererar de 11,5 miljarder i inkomster till som aldrig redovisas i den officiella statistiken, visar siffror som Region har tagit fram. Sammanställningar visar att inkomster för motsvarar av de totala inkomsterna, och för flera gränskommuner är procentsatsen betydligt högre. Det behövs statistik som bättre stämmer överens med verkligheten, i synnerhet när arbetskraftens rörlighet ökar mellan länder i . Vi behöver följa hur rörligheten ökar över våra gränser och ha kunskap om det. Det bör också observeras att pendlingsströmmarna mellan och är betydligt större än mellan och . Bättre statistik är således ett viktigt underlag för prioritering av investeringar och satsningar . Vad avser statsrådet att göra för att förbättra den svenska statistiken så att också gränspendlare syns i den officiella statistiken?
fr · H211191 · 2015-02-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:191 Skyddet för djurnäringarna av (M) till Statsrådet (S) Svensk djurhållning håller världsklass. har tydliga och klara krav. De allra flesta verksamma inom jordbruks- och djurnäringar följer strävsamt kvalitetskrav och regler. Tillämpad forskning och lång beprövad erfarenhet ger också framtidsutveckling. Det finns en stor samsyn i hela om att djur ska behandlas väl. Till denna ljusa bild hör tyvärr en mörkare som handlar om att alltför många näringsidkare utsätts för hot och annan allvarlig brottslighet i samband med deras dagliga arbete med djurhållning. Djurrättsaktivisters beteende gentemot seriösa företagare är fullständigt oacceptabelt. tillkännagav att regeringen bland annat måste prioritera arbetet mot brott som begås av s.k. djurrättsaktivister. Hela landet ska stärkas och utvecklas. Alla jobb behövs. Det är därför angeläget att även denna vänsterregering tar brottsligheten mot näringsidkare verksamma inom djurhållningen på allvar. Alla politiska krafter säger sig stå upp för en levande landsbygd, detta måste också visas i konkreta handlingar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd, landsbygdsminister . Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att alltför många näringsverksamheter på landsbygden, inte sällan djurhållare, i värsta fall tvingas att upphöra med landsbygdsutveckling och företagande inom djurhållning?
fr · H211192 · 2015-02-02 00:00:00 — Fråga 2014/15:192 Rättsväsendets prioritering av arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Svensk djurvälfärd håller världsklass. Detta inte minst med proaktiv tillämpande forskning och bred beprövad erfarenhet som grund. har tydliga och klara krav. Verksamma inom jordbruks- och djurnäringar jobbar dessutom aktivt med att fortsätta utveckla kvalitetskrav och följa regelverk. Det finns en stor samsyn i hela om att djur ska behandlas väl. Det är nu angeläget att vänsterregeringen agerar aktivt och skyndsamt för att leva upp till alla de beslut fattade . Det är viktigt att tillkännagivande till regeringen om att rättsväsendet i betydligt högre grad än måste prioritera arbetet mot de djurrättsaktivister som begår grova brott tas på allvar och att förslagen genomförs. Det är därför oroande att S, MP och V valde att inte ställa sig bakom tillkännagivandet - nu är det vänsterregeringen som ska genomföra beslut. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister . Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta och när med anledning av tillkännagivande om prioritering av arbetet mot brott som begås av s.k. djurrättsaktivister?
fr · H211193 · 2015-02-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:193 av (S) till Statsrådet (S) överlämnade utredningsman till dåvarande regeringen 2012:70, Ökad och säkrare cykling. I utredningen finns förslag som bereds i regeringen eller redan har beslutats. En fråga som ständigt uppkommer i den lokala debatten är regeln i trafikförordningen om förbud för cykling på allmän väg om gång- och cykelbana finns i anslutning till vägen. Min fråga till statsrådet är: Vilken är stadsrådets och regeringens hållning i frågan?
fr · H211194 · 2015-02-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:194 Infrastrukturavgifter av (S) till Statsrådet (S) fattade i samband med budgetbehandlingen beslut om att införa infrastrukturavgifter på väg i och . Frågan har uppkommit i bland de resenärer som dagligdags pendlar över bron över om möjligheten till autogiro för uppbörden av avgifter. Vid kontakter med Transportstyrelsen, som är uppbördsmyndighet, har inte frågan klarlagts. Min fråga till statsrådet är om det kommer att vara möjligt att betala via autogiro för dem som så önskar.
fr · H211195 · 2015-02-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:195 Reform av namnlagen av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Alliansregeringen beslutade att en parlamentarisk kommitté skulle se över namnlagen och ta ställning till behovet av ändringar i lagen. Kommittén överlämnade sitt betänkande (SOU 2013:35) med ett antal förslag till förändringar och förenklingar. Det rådde bred parlamentarisk samsyn kring förslagen, som i de flesta fall hade stöd av samtliga partier. Betänkandet har därefter remissbehandlats och fått ett i stort positivt bemötande. Kommitténs förslag innehåller flera lagändringar som är mycket efterfrågade hos allmänheten, bland annat att göra det möjligt för makar att anta ett gemensamt dubbelnamn. Även reglerna för att byta namn förenklas och förtydligas. I regeringens propositionsförteckning återfinns inte någon aviserad proposition om namnlagen. Jag vill därför fråga justitieministern: När avser regeringen att lägga fram en proposition om reformerad namnlag?
fr · H211196 · 2015-02-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:196 Förändrad arrendelagstiftning av (S) till Statsrådet (MP) Bestämmelserna om bostadsarrende kom och syftade till att förbättra den rättsliga ställningen för de ägare till fritidshus och permanentbostäder som disponerade marken med arrenderätt (sommarstugearrenden och arrendevillkor). Reglerna är resultatet av en avvägning mellan de skilda intressen som gör sig gällande i sådana arrendeförhållanden. höll den dåvarande regeringen en hearing om arrendefrågor; vid hearingen deltog såväl företrädare från myndigheter som intresseorganisationer. Hearingen utgjorde ett första steg i departementets arbete med att skapa en överblick över det eventuella reformarbetet på området. Min fråga till statsrådet är: Vad har statsrådet och regeringen för planer för att stärka arrendelagstiftningen för den enskilde?
fr · H211197 · 2015-02-04 00:00:00 — Fråga 2014/15:197 Klimatmål av (FP) till Klimat- och miljöminister (MP) I ett pressmeddelande från klimat- och miljöminister anges att ”regeringen driver på för att EU ska höja sin ambition och anser att utsläppsminskningar om till 2030 är i enlighet med EU:s ansvar och förmåga”. Detta är till synes något annat än det mandat som regeringen fick när statsministern besökte . Mandatet från är utsläppsminskningar om inom EU och som kan genomföras utanför EU. Varför följer inte klimat- och miljöministern och regeringen mandat?
fr · H211198 · 2015-02-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:198 Evenemangslista av (V) till Kultur- och demokratiminister (MP) Idrottsrörelsen är största folkrörelse med sina cirka tre miljoner medlemmar och över en halv miljon ideella ledare. Den förenar, inkluderar och skapar förebilder både för unga och gamla. Idrottsrörelsen har även en viktig roll i värderingsarbete och demokratisk fostran samt bidrar till en positiv utveckling av samhället. stimulerar idrotten många till fysisk aktivitet, vilket främjar folkhälsan. Idrotten är således en viktig del av samhället som ger människor en känsla av sammanhang och kamratskap. En förutsättning för att idrotten ska kunna vara en bred positiv kraft i samhället är att så många som möjligt också kan ta del av idrottsevenemang i fri tv utan att behöva betala extraavgifter eller dyra abonnemang. Det skapar intresse, kunskap och engagemang. De stora evenemangen som exempelvis utgör ett kitt som förenar människor oavsett bakgrund. Det är dessutom inte sällan offentliga medel som ligger till grund för en stor del av de grundläggande satsningarna som sker inom svensk idrott på både grund- och elitnivå. lämnade 2012 ett tillkännagivande som innebar att regeringen skulle tillsätta en utredning för att avgöra hur en evenemangslista bör utformas. Regeringen lämnade sedan detta uppdrag till Myndigheten för radio och tv som presenterade sin utredning den . har inget hänt. Sändningsrättigheterna för exempelvis är redan upphandlade och snart väntar upphandlingarna av rättigheterna till andra stora idrottsevenemang . För att kunna garantera att en så stor del av befolkningen som möjligt ska kunna ta del av dessa evenemang så är det av vikt att en evenemangslista med ett högt täckningskrav snart kan komma på plats. Mot denna bakgrund vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en evenemangslista ska komma på plats?
fr · H211199 · 2015-02-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:199 Regeringens politik för ett starkare civilsamhälle av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det civila samhället utgör en omistlig del av – ett viktigt komplement till den offentliga sektorn och näringslivet. Genom att stärka civilsamhällets självständighet från staten – exempelvis vad gäller finansieringen – så ökar friheten i . Tyvärr har osäkerheten för flera av det civila samhällets viktigaste aktörer ökat markant sedan regeringsskiftet . I budgetpropositionen aviserades att privatpersoners skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet bör avskaffas . Visserligen föll propositionen i , men en kvalificerad gissning är att förslaget återkommer i kommande budgetar. Vidare har regeringen uppenbarligen inte för avsikt att vidta några åtgärder för att minska skadeverkningarna på de ideella föreningar och trossamfund som driver second hand-verksamhet för att finansiera sin sociala hjälpverksamhet och som beläggs med 25-procentig moms (, ). Detta är mycket olyckligt. har inte råd med ett försvagat civilsamhälle. I stället måste det värnas och dess tillväxt underlättas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister , som även har ansvar för det civila samhället: Har kultur- och demokratiministern gjort något ställningstagande som syftar till att på något sätt stärka civilsamhällets frihet, självständighet och tillväxt?
fr · H211200 · 2015-02-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:200 Upphandling i samband med Ostlänken av (V) till Statsrådet (S) Ostlänken är en dubbelspårig järnväg mellan i och i . Den är ett mycket viktigt samhällsbyggnadsprojekt som kommer att leda till kortare restider till . Utöver klimat- och miljönyttan som kommer av ökad kapacitet på järnvägen kommer den också att ge många nya arbetstillfällen i och . Vi ser inom flera branscher hur fasta anställningar omvandlas till visstid och inhyrning, och hur det i praktiken blir fler som jobbar utanför det skydd som kollektivavtalen ger. Inom byggbranschen finns 90 000 företag, många små, varav 60 000 står utan kollektivavtal. Av 312 000 byggarbetare står 100 000 utan kollektivavtal. Byggandet av Ostlänken kommer att innebära en oerhörd mängd upphandlingar av företag och entreprenörer; upphandlingen av konsulter för järnvägsplanerna är redan färdigställd. är en av upphandlingsparterna, kommunerna i området en annan. Vilka krav som ställs på företagen och entreprenörerna vid upphandlingarna är oklart. Det är viktigt att möjligheten att använda offentlig upphandling som styrmedel för att främja lokal ekonomisk utveckling och för att öka den lokala sysselsättningen, främst för dem som står långt från arbetsmarknaden, tas till vara när Ostlänken byggs. Självfallet gäller detta även för andra infrastrukturprojekt. Det är därför viktigt att får direktiv att ställa sociala krav som syftar till detta i sin upphandling. Regeringen har tillsatt två utredningar för att skärpa kraven på sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga hänsyn i offentlig upphandling. Utredaren ska vara klar . Samma datum ska en ny myndighet för upphandling inrättas, . Det är bra med ett samlat ansvar för upphandlingar i . Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att redan nu säkerställa att upphandlingarna av entreprenörer till Ostlänken uppfyller miljömässiga krav, och erbjuder de anställda fackliga rättigheter och villkor enligt kollektivavtal och konventioner?
fr · H211201 · 2015-02-05 00:00:00 — Fråga 2014/15:201 Åtgärder för att minska överdödlighet vid kronisk psykisk sjukdom av (M) till Statsrådet (S) Den näst vanligaste orsaken till att avlida i är psykisk sjukdom. Överdödligheten vid psykisk sjukdom är dessutom högre i än i andra . Särskilt utsatt är de personer som lider av långvariga psykiska sjukdomar såsom schizofreni och bipolär sjukdom. Medellivslängden är förkortad med hela för män och för kvinnor. Den långvariga trenden är dessutom negativ och skillnaderna i dödlighet mellan personer med allvarlig psykisk sjukdom och befolkningen i stort ökade . I övriga nordiska länder har motsvarande negativa förändring inte förekommit. Dödligheten i schizofreni är nio gånger högre än i befolkningen i sin helhet. Det är naturligtvis inte rimligt att en mycket utsatt grupp har en sämre situation i än i andra jämförbara länder och det finns inget som tyder på att situationen förbättras. Det finns olika förklaringsmodeller till varför överdödligheten är hög, en är högre grad av självmord, en annan högre grad av andra sjukdomar. Även att läkemedlen påverkar den fysiska hälsan negativt, det är en allmänt utsatt livssituation med utanförskap, rökning, brist på motion och osunda matvanor med mera. Andra förklaringar som ofta anges är att –2011 minskade antalet vårdplatser inom psykiatrin med två tredjedelar i samband med att de gamla vårdinstitutionerna stängdes, har öppenvårdsmottagningar och kommunala reformer inte genomförts i motsvarande omfattning. Överdödligheten bland personer med kronisk psykisk sjukdom är inte acceptabel. Att skillnaden i överdödlighet har ökat under en följd av år visar tydligt att det är angeläget att åtgärder vidtas på nationell nivå. Vårdanalys har i sin utvärdering av handlingsplanen PRIO för psykisk ohälsa visat att de satsningar som gjorts har bidragit till att synliggöra situationen för personer med psykisk ohälsa och de brister som finns i vården och omsorgen för dessa grupper. Vissa PRIO-insatser har uppvisat goda resultat. Exempelvis har samtliga landsting och av kommunerna upprättat avtal för samverkan mellan olika aktörer i kommuner och landsting. Även registrering i psykiatriska kvalitetsregister har ökat markant. PRIO visar tyvärr att sedan satsningen inleddes har en ökning av antalet självmord skett. PRIO nämner också att det behövs en ny mer långsiktig strategi som sträcker sig bortom en 4–5-årig satsning eftersom det inte är realistiskt att åstadkomma nödvändiga förändringar under en kort tidshorisont. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han och regeringen avser att vidta för att klargöra varför överdödligheten vid psykisk sjukdom är högre i än i andra , hur överdödligheten ska minska till samma nivå som för övriga och hur han och regeringen avser att fortsätta utveckla de satsningar på psykiatrin som Alliansen initierat i syfte att minska dödligheten?
fr · H211202 · 2015-02-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:202 Ekologiskt jordbruk av (C) till Statsrådet (S) Just nu pågår förhandlingar kring förslag till ny förordning för ekologisk produktion. Anledningen till att kommissionen föreslagit en ny förordning är dels att anpassa regelverket efter Lissabonfördraget och dels för att kommissionen anser det nödvändigt att stärka förtroendet för den ekologiska produktionen. Från flertalet aktörer i branschen, såväl producenter som handlare och konsumenter, har det framförts farhågor kring den nya förordningens konsekvenser. Detta är något alliansregeringen tog fasta på och i EU bland annat var tydliga med att den nya förordningen inte ska bidra till att minska den ekologiska produktionen. Reglerna ska i stället bidra till att öka den ekologiska produktionen. Alliansregeringen ville också säkerställa att importreglerna inte ska missgynna eller försvåra för handeln med tredje land. Det är viktigt att konsekvenserna av förslaget tydligt belyses för att man ska kunna ta tydlig ställning i frågan. Min fråga till statsrådet är därför: Hur kommer statsrådet att agera för att säkerställa att den av föreslagna nya förordningen om ekologisk produktion inte riskerar att minska den ekologiska produktionen i ?