ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312117 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04807/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:117 av (M) Lärarutbildningen har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att höja kvaliteten i lärarutbildningen. Kvaliteten inom lärar- och förskollärarutbildningarna är en mycket viktig och prioriterad fråga för regeringen. Det är viktigt att komma ihåg att de nya lärar- och förskollärarutbildningarna som infördes ännu inte har utvärderats i kvalitetsutvärderingar och att det är ganska få studenter som hunnit slutföra sina studier inom utbildningarna. Därför saknas ännu samlad kunskap om vilken kvalitet utbildningarna håller. Resultaten från kvalitetsgranskningarna blir viktiga underlag för det fortsatta arbetet med lärar- och förskollärarutbildningarna. Det har dock redan genomförts åtgärder från regeringens sida för att bidra till höjd kvalitet. Regeringen har i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) föreslagit en förstärkning av resurserna till bland annat lärar- och förskollärarutbildningarna om . –2018 beräknar regeringen för detta ändamål. Dessa resurser kan t.ex. användas för fler lärarledda timmar på utbildningen vilket kan bidra till ökad kvalitet för studenterna. Det pågår även en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor som syftar till att skapa högre kvalitet i den verksamhetsförlagda utbildningen. En försöksverksamhet som pågår till t.o.m. . Regeringen ser med spänning fram emot vilka resultat den försöksverksamheten kan ge. Vidare för nu regeringen en dialog med bl.a. arbetsmarknadens parter inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket som regeringen initierat. Den dialogen kommer även att beröra kvaliteten på lärar- och förskollärarutbildningarna och jag ser fram emot en diskussion med parterna om lärarutbildningarna, dess innehåll och kvalitet. Det är regeringens ambition att alla studenter, både de som ska bli lärare och andra studenter, ska erbjudas en utbildning av hög kvalitet.
frs · H312119 · 2015-10-14 00:00:00 — Dnr U2015/04829/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:119 av (M) Lärarutbildningen har frågat mig om jag anser att innehållet i lärarutbildningen behöver utvärderas och/eller ändras för att motsvara de krav på lärare som ställs. De nya lärar- och förskollärarutbildningarna startade . Jämfört med den tidigare sammanhållna lärarutbildningen och andra högskoleutbildningar innehåller examensbeskrivningarna för dessa utbildningar betydligt fler och tydligare mål. Målen ställer tydliga krav på studenterna bland annat när det gäller ämneskunskaper och färdigheter i didaktik. Den tidigare regeringen gjorde dessutom justeringar i examensmålen efter det att de nya examensbeskrivningarna började gälla, vilket föranledde en del kritik från lärosätena om detaljstyrning av innehållet i utbildningarna. Ytterligare detaljstyrning, som inte förankrats med lärosätena och andra berörda, är något jag till skillnad mot den tidigare regeringen, vill undvika. Det är som ansvarar för att granska att högskoleutbildningar håller hög kvalitet. Ännu har ingen sådan kvalitetsgranskning genomförts av lärar- och förskollärarutbildningarna, eftersom de första studenterna precis börjat ta examen. Resultaten från kommande kvalitetsgranskningarna blir viktiga underlag för det fortsatta arbetet med lärar- och förskollärarutbildningarna. Regeringen för nu även en dialog med bland annat arbetsmarknadens parter inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket som regeringen initierat. Den dialogen kommer även att beröra kvaliteten på lärar- och förskollärarutbildningen och jag ser fram emot en diskussion med parterna om lärarutbildningen, dess innehåll och kvalitet. Det är regeringens ambition att alla studenter, både de som ska bli lärare och andra studenter, ska erbjudas en utbildning av hög kvalitet.
frs · H312120 · 2015-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:120 av (FP) EU:s avtal med har frågat mig om den kan under-teckna ett avtal med som kubanska och europeiska medborgare inte haft möjlighet att formellt påverka eller diskutera. beslutade att ge EEAS och ett mandat att inleda förhandlingar om ett bilateralt avtal för samarbete och dialog med . Avtalsförhandlingarnas omfattning avser samtliga delar av EU:s relationer med såsom politisk dialog, utvecklingssamarbete samt handel och ekonomiskt samarbete. Mandatet ställer inte i utsikt något handelsavtal. En viktig målsättning från EU:s sida är att genom ett avtal stärka möjligheterna att påverka i riktning mot demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Förhandlingsdirektivet till och höga representant slår fast att demokratiska principer och respekt för mänskliga rättigheter är en central del av förhandlingarna. En särskild dialog mellan och om mänskliga rättigheter har redan inletts, och förutses inrättas i själva avtalet. När det gäller den viktiga frågan om transparens i förhandlingen och konsultation med det civila samhället, är situationen betydligt bättre än den som beskriver. EU:s utrikestjänst delger information om avtalet till media och civilsamhällsorganisationer. Pressbriefingar har hållits inför och efter förhandlingsrundorna. Som svar på att tillträdet begränsades till presskonferensen efter den senaste förhandlingsrundan i , streamades denna live av EEAS och finns tillgänglig på internet. Då endast skulle tillåta av regeringen godkända organisationer att delta i en formell konsultation har det från EU:s sida inte ansetts meningsfullt att formalisera utbytet med det civila samhället. Däremot bemödar sig EEAS och även enskilda medlemsländer, däribland , om att träffa MR-aktivister, oppositionella och andra företrädare för kubanska civila samhället både i och utanför , för att höra deras åsikter. Vidare tar EEAS regelbundet emot representanter för det europeiska civila samhället.
frs · H312121 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr M2015/03460/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:121 av (C) Kontrollstation 2015 har frågat mig om hur jag arbetar med att genomföra den av beslutade kontrollstationen för klimat- och energipolitik. har antagit fyra mål för klimat- och energipolitik . Enligt dessa mål ska andelen förnybar energi vara av den totala energianvändningen; andelen förnybar energi i transportsektorn ; energiintensiteten minska jämfört med ; och utsläppen av klimatgaser ska minska jämfört med . Utsläppsmålet avser den icke-handlande sektorn. En kontrollstation av dessa mål genomförs 2015. , och har levererat genomgripande underlag till regeringen och arbetet med kontrollstationen pågår inom . Regeringen avser att redovisa kontrollstationen i en skrivelse för .
frs · H312122 · 2015-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:122 av (V) Oberoende undersökning av attack mot sjukhus i har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att ska begära att International Humanitarian , IHFFC, ska genomföra en utredning av attacken mot Läkare utan gränsers sjukhus i som ägde rum . Omvärlden mottog nyheterna om attacken med stor bestörtning och jag vill djupt beklaga det inträffade. Våra tankar går till de anhöriga och till hela Läkare utan gränsers organisation. Det viktiga arbete som humanitära organisationer gör måste respekteras och arbetet får inte försvåras av våld. I och dessas tilläggsprotokoll finns regler som innebär att sjukvårdspersonal och civila ska skyddas. Enligt folkrätten har inblandade stater en skyldighet att utreda om misstänkta krigsförbrytelser har begåtts. Det gäller också vid händelser som denna i Kunduz. Det är av största vikt att händelserna i Kunduz utreds och vi noterar att amerikanska och afghanska myndigheter, liksom Nato, har påbörjat utredningar. kommer noga följa dessa med förväntningen att de genomförs på ett noggrant, transparent och skyndsamt sätt. är pådrivande i arbetet med att stärka tillämpningen av den inter-nationella humanitära rätten. I det sammanhanget driver vi också på för att undersökningsmekanismer som den internationella undersöknings-kommissionen ska användas. Kommissionen kan dock bara inleda en undersökning med samtycke från den eller de berörda staterna. Enligt uppgifter på kommissionens hemsida står den redo att inleda en undersökning och är i kontakt med . skulle vilja se en sådan utredning.
frs · H312123 · 2015-10-27 00:00:00 — Dnr N2015/07037/TIF Svar på fråga 2015/16:123 av (M) Översyn av väg 56 mellan och E20 har frågat mig vad jag avser att göra åt väg 56 mellan och E20 i närtid. även kallad ”Räta linjen” ingår i det nationella stamvägnätet och sträcker sig mellan och . Sträckan Bie−Stora , som passerar Hjälmaresund, finns med i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet 2014–2025. Projektet ingick i regeringens beslut om byggstarter från i den grupp som får förbereda 2018–2020. Arbetet pågår med att ta fram en vägplan. Resterande sträcka från upp till E20 är inte finansierad i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet 2014–2025. gav regeringen i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen inför planperioden 2018−2029. Regeringens syfte med uppdraget är att hämta in underlag för en proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas . Frågan om eventuella åtgärder tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Det är således för tidigt att uttala sig om ekonomiska ramar och innehållet i en ny nationell plan.
frs · H312124 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr M2015/03477/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:124 av (M) Räddande av de småskaliga vattenkraftverken har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att se över situationen för de småskaliga vattenkraftverken. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksam-heter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser. Vad gäller en länsstyrelses agerande i egenskap av tillsynmyndighet i enskilda ärenden är det inget som jag kan kommentera eller påverka med mindre än att jag utövar ministerstyre. Den förra regeringen tillsatte den så kallade vattenverksamhetsutred-ningen (M 2012:01) för att se över reglerna om vattenverksamheter. Utredningens uppdrag var att ta fram förslag till ändringar som säker-ställer att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i liksom att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. Utredningens förslag till ändringar skulle även eftersträva en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen. har lämnat sitt slutbetänkande till regeringen och utredningens förslag har remitterats. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Jag har inte för avsikt att ta några nya initiativ som detta arbete pågår. Vattenkraften byggdes ut när miljökraven inte var desamma som . Det har i huvudsak inte genomförts några miljöanpassande åtgärder under den tiden dessa anläggningar varit i drift. är vattenkraften avgörande i omställningen till ett helt förnybart energi-system och därmed miljökvalitetsmålet begränsad klimatpåverkan. En framtida lagreglering behöver se till att vi ökar takten för att anpassa vattenkraften till miljökraven, och att vi når de av fastställda miljökvalitetsmålen samt de mål som finns inom energi- och klimat-politiken. I detta arbete måste avvägningar göras mellan olika intressen som t.ex. fiskvandring, kraftsystemets behov och värnande av kultur-miljöintressen.
frs · H312125 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr S2015/06524/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:125 av (M) Oskuldskontroller på svenska vårdcentraler har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att så kallade oskuldskontroller aldrig mer ska genomföras på svenska vårdcentraler. Inledningsvis kan jag, liksom frågeställaren, konstatera att oskuldskontroller och oskuldsintyg inte är förenliga med svensk hälso- och sjukvårdslagstiftning. Att verksamheten strider mot lagstiftningen borde vara en garant för att den inte heller förekommer inom svensk hälso- och sjukvård. Dessvärre har vi nu uppmärksammats på att så inte är fallet. har inlett en dialog med om hur det på bästa sätt ska kunna bli tydligt för alla i vården att oskuldskontroller och oskuldsintyg är såväl olagliga som oacceptabla. Jag noterar att avser bjuda in yrkesföreningar och Kommuner och Landsting för att diskutera om det finns behov av att göra myndighetens kunskapsstöd mer kända inom hälso- och sjukvården. Jag avser följa frågan noggrant. Om det visar sig behövas kommer regeringen överväga ytterligare åtgärder.
frs · H312126 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr Fi 2015/04735 Svar på fråga 2015/16:126 om som region (M) har frågat mig hur och på vilket sätt förankringen sker. Som skriver i sin fråga har jag i ett tidigare svar på en skriftlig fråga (fråga 2014/15:770 Region ) svarat att , som har till uppgift att föreslå en ny läns- och landstingsindelning, har erhållit ett öppet uppdrag. Som framgår av direktiven ska kommittén föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting. Av direktiven framgår att förslagen ska vara väl förankrade med berörda parter. Det är av särskild vikt att kommittén för dialog med och inhämtar synpunkter från bl.a. berörda kommuner och landsting. väljer att förankra sina förslag med berörda parter är ett beslut som fattas av kommittén. Kommittén ska lämna en delredovisning som innefattar en lägesbeskrivning av dialogen med berörda parter. En motsvarande delredovisning ska även lämnas . Utredningen ska slutredovisas . Jag avser inte att föregripa utredningens resultat.
frs · H312127 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr S2015/06566/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:127 av (M) Hemsjukvård för barn i livets slutskede har frågat folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern vilka åtgärder statsrådet tänker vidta i de fall där kommuner brister i sin hantering av erbjudande om hemsjukvård för barn som är i livets slutskede? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är kommunerna och landstingen i egenskap av huvudmän som ansvarar för vården och omsorgen av barn och andra invånare. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. , Inspektionen för vård- och omsorg, har i sin tur ansvar för tillsyn inom hälso- och sjukvårdsområdet i syfte granska att vård och omsorg är säker, har god kvalitet och bredrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Vården där hemsjukvård ingår ska uppfylla kraven på en god vård. Det förutsätter att kommuner och landsting var för sig men framför allt i samverkan utformar den palliativa vården med en gemensam utgångspunkt i processen för god palliativ vård. publicerade 2013 kunskapsunderlaget Nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede. rekommendationer om palliativ vård för barn bygger på en definition som WHO tagit fram. Hänvisning finns också till barns rättigheter och . är ett kvalitetsregister som ger stöd för utveckling av en bättre palliativ vård. I registrets senaste årsrapport konstateras att den generella utvecklingen vad gäller täckningsgrad av registreringar är glädjande. Drygt hälften får den vård de borde ha tillgång till mätt mot de av framtagna indikatorerna. Resultatet visar att skillnader i resultat mellan verksamheter är stor. Brister i kvalitet eller ojämlik tillgång till god vård är inte acceptabelt. För att barnen och deras familjer ska känna sig trygga och värdigt bemötta krävs att alla led i kedjan hos huvudmännen fungerar väl. Sammanfattningsvis menar jag att kommuner och landsting har ett gemensamt ansvar för att organisera och erbjuda vård som uppfyller kraven på god vård. Vid åtgärder som rör barn bör utgångspunkten alltid vara ett barnperspektiv och en helhetssyn på barnet och så långt möjligt tillgogose det som är bäst för barnet. Det finns kunskapsunderlag och kvalitetssystem som här ger stöd för huvudmännen i deras arbete med ledning och styrning av verksamheten samt verksamhets- och kvalitetsutveckling. Jag avser att noga följa den fortsatta utvecklingen.
frs · H312128 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr Ju2015/07664/ Svar på fråga 2015/16:128 av (M) Medborgarskapsreglerna har frågat mig om jag avser att göra medborgarskaps-processen mer likvärdig. Huvudregeln är att den som ansöker om svenskt medborgarskap måste kunna styrka sin identitet. Detta kan göras genom att sökanden uppvisar hemlandspass eller identitetshandling i original eller att en nära släkting intygar identiteten. För vissa länder, till exempel och , ställs särskilda krav på identitetshandlingarna i syfte att säkerställa att dokumenten är tillförlitliga och att de möter säkerhetskrav. Det finns även en särskild bestämmelse i medborgarskapslagen som innebär att den som inte kan styrka sin identitet får naturaliseras om han eller hon har hemvist här i landet och gör det sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. Denna möjlighet till dispens från kravet på styrkt identitet ska i första hand tillämpas för personer som saknar egen möjlighet att styrka sin identitet, t.ex. på grund av att deras ursprungsländers statsförvaltning upphört att fungera eller för att förhållandena i hemlandet gör det omöjligt att få fram dokument. Precis som tar upp är detta en rättsäkerhetsfråga och det finns flera anledningar till att styrkt identitet är ett krav för att kunna beviljas svenskt medborgarskap. Medborgarskapet innebär långtgående rättigheter och är, till skillnad från många andra gynnande beslut, inte en absolut rättighet för den enskilde. I stället är det fråga om en exklusiv rätt för staten att inom ramen för medborgarskapslagen avgöra om en person ska beviljas medborgarskap eller inte. Ett rimligt krav är då att sökandens identitet ska vara känd. Styrkt identitet är vidare en förutsättning för att det ska kunna göras en fullgod prövning av övriga villkor för naturalisering som till exempel kravet på hederligt levnadssätt. Av betydelse är också att det inte är möjligt att ompröva ett beslut om medborgarskap som fattats på felaktiga grunder, till exempel oriktig identitet. Hemvistkravet för den som inte kan styrka sin identitet medför större möjligheter att bedöma trovärdigheten av de uppgifter sökanden lämnar och därför också bättre förutsättningar för att den uppgivna identiteten är riktig. Ett krav som är längre än kan även verka avhållande för personer som vill dölja sin rätta identitet och på falska grunder utnyttja dispensförfarandet. Jag har inte för avsikt att ta några initiativ till förändringar av regelverket för medborgarskap.
frs · H312130 · 2015-10-27 00:00:00 — Dnr N2015/07279/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:130 av (M) Bidrag till kommuner för planarbete har frågat mig på vilka grunder regeringen avser att fördela pengarna till kommunerna vad avser faktiskt bostadsbyggande. Regeringen har kommit överens med de borgerliga partierna om åtgärder med anledning av den aktuella flyktingsituationen. Som en del i detta öppnar regeringen för en bred uppgörelse kring hur kommunstödet bör utformas. Stödet skulle kunna riktas till kommuner som bygger bostäder och även tar emot nyanlända flyktingar. Mot bakgrund av detta kommer regeringen att presentera ett förslag till fördelning av det aktuella anslaget efter att de partier som står bakom de presenterade åtgärderna getts tillfälle att lämna synpunkter.
frs · H312131 · 2015-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:131 av (M) Nya enprocentsmålet har frågat mig när regeringen kommer att föreslå en budget som når enprocentsmålet genom att använda den nya metoden för uträkning av BNI. Regeringen beskrev , i budgetpropositionen , att den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS2010 (infördes ) medförde förändringar i beräkningsmetoden för BNI. Det framgick även tydligt att den biståndsram som regeringen föreslog uppgick till av BNI enligt ENS2010, vilket motsvarade en procent av BNI enligt den tidigare förordningen ENS1995. Den nya metoden för BNI är en del av för national-räkenskaperna, som ska följa. Den innebär bland annat att forskning och utveckling inkluderas i beräkningen av BNI. ökar BNI, men förändringen är inte ett resultat av faktisk ökad produktion eller ökade inkomster för . Det betyder att biståndet också behöver öka för att vi ska nå en procent enligt den nya metoden. Regeringen har i budgetpropositionerna för såväl 2015 som 2016 varit tydlig med sin ambition att biståndet ska uppgå till en procent av BNI enligt den nya beräkningsmetoden. Ett första steg tas nu i budgetpropositionen , genom att tillförs biståndsramen (utöver BNI-uppräkning), som gör att bistånds-ramen ökar från enligt den nya metoden för BNI (vilket motsvarar enligt den tidigare metoden för BNI). Regeringens ambition är fortsatt att biståndet ska utgöra en procent av BNI enligt den nya metoden. Jag välkomnar engagemanget för biståndets enprocentsmål. kan konstatera att det parti själv företräder, , i sin biståndsbudget endast når av BNI med den nya beräkningsmodellen. att eget parti också gör ansträngningar för att uppnå enprocentsmålet med den nya BNI-modellen. I det bekymmersamma läge vi befinner oss , inte minst i humanitärt avseende, behöver vi en bred uppslutning kring ett starkt svenskt bistånd.
frs · H312132 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr U2015/04877/SF Svar på fråga 2015/16:132 av (M) Körkortslån för ungdomar har frågat mig om jag avser att hålla vallöftet om att införa CSN-lån till körkort. Frågan om huruvida åtgärder bör vidtas för att fler unga ska ha råd att kunna ta körkort är under fortsatt beredning i .
frs · H312133 · 2015-10-21 00:00:00 — Dnr A2015/02634/A Svar på fråga 2015/16:133 av (M) Kommuners och företags fusk med a-kassan har frågat mig hur jag ställer mig till att kommuner anställer människor i försörjningsstöd enbart i syfte att sedan friställa dem och på så sätt föra över det ekonomiska försörjningsansvaret på staten och vilka åtgärder jag tänker vidta för att stoppa detta. Jobbpolitiken i tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling, den som kan arbeta ska också kunna göra det. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. Arbetslösheten i har varit alltför hög och långtidsarbetslösheten riskerar att ligga kvar på en hög nivå. En allt större del av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden. Fler insatser måste därför vidtas för att sänka arbetslösheten och ge dem som står långt ifrån arbetsmarknaden det stöd de behöver för att kunna försörja sig själva. Att kommuner ger individer meningsfulla anställningar istället för att låta dem gå i passiva åtgärder med försörjningsstöd är en positiv åtgärd. En anställning bryter arbetslösheten och ger individer ny arbetslivserfarenhet och stärker deras konkurrenskraft även för andra arbeten. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring med syftet att lämna ekonomisk ersättning vid omställning mellan arbeten. För att omfattas av försäkringen vid arbetslöshet krävs det att den som ansöker om ersättning förvärvsarbetat i en viss omfattning före arbetslösheten. Utfört arbete ska intygas av arbetsgivaren. Därefter ankommer det på arbetslöshetskassan att utreda och besluta om rätten till ersättning. Vad gäller icke sanningsenligt intygande och lämnande av oriktiga uppgifter finns redan regelverk i syfte att motverka detta. Jag har mot bakgrund av det inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.