ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H211481 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:481 Erkännande av av (SD) till Utrikesminister (S) Den var snabb med att erkänna som stat. Detta gjordes utan att grundläggande krav för att det ska klassas som land är uppnått och det skedde utan att ta hänsyn till vad riksdagsmajoriteten tycker. Vad som dock är klart är att det åtminstone fanns en riksdagsmajoritet för att i likhet med många andra länder erkänna (SADR) som självständig stat. har vi en ny regering bestående av två av de partier som såg till att beslutet kunde bli verklighet. Rimligtvis bör då också regeringen gå till mötes genom att erkänna som självständig stat. Med hänvisning till ovanstående önskar jag fråga utrikesministern: Varför har inte regeringen erkänt än och avser regeringen att fullfölja vilja i denna fråga?
fr · H211482 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:482 Ekonomiskt stöd till PLO av (SD) till Statsrådet (MP) Den palestinska myndigheten får ett mycket generöst ekonomiskt stöd från den svenska staten, ett stöd som till och med har höjts av den nya regeringen. Detta trots att de inte ens får något ekonomiskt stöd från och trots att över 52 miljoner människor runt om i världen är på flykt. Det mest fundamentala om man på ett fredligt sätt önskar lösa en konflikt är att i lugn och ro sätta sig vid ett förhandlingsbord. Detta är något som palestinier åtskilliga gånger vägrar att göra och trots det får de miljardbelopp i bistånd. I mellan och som slöts 1993 ställdes krav på att PLO ändrade de artiklar i den palestinska nationella stadgan som förnekade rätt att existera. Flera av dessa togs officiellt bort men samma nationella stadgas krav finns än kvar på en rad olika officiella myndighetssidor för den palestinska myndigheten. Det finns således också exempel på hur man i palestinska skolböcker systematiskt raderar judiska och israeliska kopplingar till landet. Man skriver att ”Levanten består numera av staterna , , och ” utan att ens nämna . På officiella facebooksidor finns bilder där elever ritar kartor över och existerar inte över huvud taget. Myndighetssidor har vid ett flertal tillfällen även publicerat bilder och texter på som framstår som en förebild och antisemitismen är i många fall påtaglig. Det hat som lärare tvingar på unga skolbarn är naturligtvis sanktionerat av den palestinska myndigheten. Avståndstaganden från terrorism och extremism från myndighetens sida tycks främst handla om att få rätt till ekonomiska medel snarare än att närma sig en tvåstatslösning där fred råder. Dåd mot judar har vid ett flertal tillfällen dessutom belönats av den palestinska myndigheten, och fångar som begått massmord har frigivits av som ett försök att tillfälligt lösa infekterade konflikter. För att vara tydlig innebär detta stöd också en bortprioritering av hjälp till de mest nödställda flyktingarna, som på grund av terrorväldet i och flytt till exempelvis , och . Med hänvisning till ovanstående önskar jag därför att statsrådet svarar på följande: Hur kan statsrådet och regeringen försvara att eller EU bidrar till konflikten i genom att sända biståndspengar till PLO och är det verkligen viktigare än stöd till de hårdast utsatta i ?
fr · H211483 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:483 Nedläggning av svensk kärnkraft av (M) till Statsminister (S) Statliga meddelade att företaget ska avveckla två av sina kärnkraftsreaktorer, . Företaget anger självt att orsaken är dålig lönsamhet och att produktionskostnaderna ökar. En orsak till de ökande kostnaderna är den kraftiga höjning av effektskatten på kärnkraft som regeringen har föreslagit i sin vårändringsbudget. Detta förslag har också kraftigt kritiserats av både branschen och de fackliga företrädarna vid . I en kommentar till beslut har statsminister sagt att ”det finns inte tillstymmelse till politisk styrning utav detta”. Detta motsägs av att regeringen i vårändringsbudgeten skriver att syftet med den höjda skatten är att öka de fasta kostnaderna för kärnkraften, för att detta i sin tur ska bidra till en omställning av energisystemet. Regeringen säger alltså själv att man försöker ”prisa ut” kärnkraften från energimarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Anser statsministern att hans uttalande om att det inte finns någon tillstymmelse till politisk styrning motsägs av regeringen i vårändringsbudgetens uttryckta ambition att fördyra svensk kärnkraftsproduktion i syfte att bidra till en omställning av energisystemet?
fr · H211484 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:484 Krisen vid av (KD) till Statsrådet (S) Stiftelsen leds av en styrelse som tillsätts av regeringen. Efter en serie uppmärksammade händelser knutna till just stiftelsens styrelse har en akut förtroendekris uppstått. Såväl personal av olika kategorier vid högskolan som representanter för det regionala näringslivet har genom namnupprop respektive tidningsartiklar gett uttryck åt att förtroendet för stiftelsestyrelsen är förbrukat och hemställt hos regeringen om att byta ut hela styrelsen. har sedan sin tillkomst som stiftelsehögskola 1994 varit mycket framgångsrik. Framgången har i hög grad baserats på att de fackhögskolor som utgör högskolan har haft en långtgående autonomi och kunnat locka framstående forskare och studenter. Detta hotas nu genom en akut förtroendekris. Bakgrunden är bland annat att stiftelsehögskolans inriktning och uppbyggnad av stiftelsestyrelsen ändrats från fyra självständiga fackhögskolor till en hårt centraliserad högskola. Detta har skett utan förankring hos personalen, som , i samband med arbetsmiljöundersökningar, visat att förtroendet för stiftelsestyrelsen är kraftigt underminerat. Den senaste fasen i denna process var när stiftelsestyrelsen detta år beslöt att med minsta möjliga majoritet (röstsiffrorna 5-4 och med rektor som en inom majoriteten) avskaffa den regionala förankring fackhögskolorna dittills haft genom sina bolagsstyrelser. Makten över högskolan är nu samlad hos rektor som i princip ensam utgör styrelse i de fyra fackhögskolorna. Stiftelsestyrelseordföranden (S) och vice ordföranden lämnade i protest sina befattningar. Starka protester har hörts från personalen och det regionala näringslivet samt andra initierade. En valberedning har funnits under ordförandeskap av (S) men något fyllnadsval har inte kunnat äga rum därför att valberedningen inte har varit komplett. Den tidigare landshövdingen (S), som ingick i valberedningen, meddelade nämligen att han ansåg att hela styrelsen borde bytas ut och att han inte ställde sig bakom något fyllnadsval. Han lämnade därför valberedningen i protest. Således finns nu varken en fungerande stiftelsestyrelse eller en valberedning. Eftersom regeringen har ansvar för stiftelsestyrelsens sammansättning är det regeringens ansvar att agera då styrelsearbetet havererar. I det läge som uppstått behövs en ansvarsfull och exceptionell åtgärd, nämligen att låta byta ut den kvarvarande stiftelsestyrelsen och nytillsätta hela styrelsen med personer som har goda förutsättningar att leda högskolan på ett väl fungerande sätt. Min fråga till statsrådet är: Kommer regeringen att hörsamma kraven från personalen vid , det regionala näringslivet samt tidigare statsrådet och landshövdingen , om att byta ut hela styrelsen för stiftelsen - eller kommer regeringen att ducka och smita från sitt ansvar?
fr · H211485 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:485 Utrotning av mygg av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Under utrikesutskottets delegationsresa till fick delegationen bland annat information från och företrädare för avdelningen för fredlig användning av kärnteknik (Nuclear Sciences and Applications). På mötet meddelades att skickat ett brev och bett om assistans från organisationen för att hantera lokala problem med stickmygg. har tydligen kärnteknik används för att stoppa tsetseflugor. Mer att läsa om detta projekt finns här: Med tanke på ovanstående vill jag fråga statsrådet om det är regeringens intention att använda kärnteknik för att minska problemen med stickmyggor i berörda områden.
fr · H211486 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:486 Stöd till minoriteter av (SD) till Utrikesminister (S) Daesh (Islamiska staten) med flera terrororganisationer opererar som bekant runt om i världen, med flyktingströmmar och stora katastrofer som följd. I och , men även i andra delar av och sker systematisk förföljelse av grupper som kurder, assyrier, kaldéer, yazidier och syrianer. Kort sagt är etnisk rensning samt diskriminering av olika grupper baserat på ursprung ett faktum även . Bortsett från dessa tragedier går även fornminnen och historiska platser förlorade då främst islamister härjar fritt i områden som de erövrat. Med hänvisning till ovanstående önskar jag ställa följande fråga till urtikesminister : På vilket sätt stöttar ministern och regeringen minoriteter i konfliktzoner, och avser ministern att verka för ett särskilt, kanske militärt, stöd till dessa grupper?
fr · H211487 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:487 Politiska företrädare i regioner, landsting och kommuner av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Demokratin är lyckligtvis någonting nästan samtliga svenskar ser som en självklarhet, men det betyder inte att den inte behöver försvaras eller stärkas. I är demokratin delvis uppbyggd genom primär- och sekundärkommuner. I dessa finns styrelser och nämnder vars medlemmar utses av de politiska partierna baserat på storlek. Det är positivt, även om det också på detta område kan bli bättre för att säkerställa att partier får representation och insyn på lika villkor. Ett problem kan vara att en företrädare missköter sitt jobb så pass grovt att förtroendet försvunnit från det parti vederbörande representerar. I dessa fall hindrar kommunallagen att det aktuella partiet får byta ut representanten. Skulle det gå så långt att representanten blir politisk vilde har det helt plötsligt blivit ett allvarligt demokratiskt problem, eftersom tusentals väljare helt plötsligt kan sakna den representation som de bör vara berättigade till, genom sitt val av parti. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet tänka sig att ta initiativ till en ändring av kommunallagen så att partierna kan styra vilka ledamöter och ersättare som ska vara deras representanter i nämnder och styrelser i primär- och sekundärkommuner, dvs. så att partierna kan byta ut passiva representanter och så kallade vildar?
fr · H211488 · 2015-04-29 00:00:00 — Fråga 2014/15:488 Sekretess mellan myndigheter av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) genomfördes ett seminarium i som hette ”Organiserad alkoholinförsel och smuggling – ett växande nordiskt problem”. På seminariet medverkade representanter från skattemyndigheten, och Polisen. För att stävja den grova ekonomiska brottsligheten som alkoholsmuggling medför framkom sekretessen mellan myndigheter som ett problem. Det innebär att skattemyndigheten kan få in ett tips som rör ekonomisk brottslighet, men tipset ska till en annan myndighet. å sin sida kan inte överlämna uppgifterna till rätt myndighet på grund av den rådande sekretesslagstiftningen, utan måste i sin tur be personen att höra av sig till rätt myndighet. Om lagstiftningen ändrades till att myndigheterna i stället har en skyldighet att föra informationen vidare, skulle fler fall av till exempel ekonomisk brottslighet kunna upp. Min fråga till justitie- och migrationsministern lyder: Avser ministern att ta initiativ till en ändring av sekretessreglerna, så att myndigheterna blir skyldiga att lämna över uppgifter till berörd myndighet för att stävja till exempel ekonomisk brottslighet?
frs · H212324 · 2015-04-01 00:00:00 — Dnr Fi2015/1520 Svar på fråga 2014/15:324 av Per Åsling (C) Effektiv gemensam beredning av Solvens II Per Åsling har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa en effektiv gemensam beredning mellan och i syfte att implementeringen av Solvens II inte hindrar svenska moderföretag från att utöva en enhetlig företagsstyrning i svenska finansiella koncerner. Ett regeringsärende som faller inom flera departements verksamhetsområden ska handläggas inom det departement dit ärendet huvudsakligen hör och beredas i samråd med övriga berörda statsråd. Detta samråd kallas gemensam beredning och är reglerat i 15 § förordningen (1996:1515) med instruktion för . En lagrådsremiss om genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet avses att gemensamberedas inom , bl.a. med och associationsrätt. Denna enhet handlägger frågor om bl.a. (aktie)bolagsrätt. har också ett utkast till lagrådsremiss gemensamberetts inom och sedermera varit föremål för ett remissförfarande. Per Åsling kan känna sig förvissad om att övriga berörda departement, inom ramen för bl.a. samrådsformen gemensam beredning, kommer att ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i lagrådsremissen om genomförandet av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet, samt att eventuella synpunkter kommer att övervägas noga inför den fortsatta beredningen av ärendet. Jag kommer självfallet också verka för att det inte uppstår några lagkonflikter.
frs · H212325 · 2015-04-01 00:00:00 — Dnr M2015/1409/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:325 av (SD) Regeringens möjlighet att pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram har frågat mig hur jag ser på uppgifterna om reger-ingens möjlighet att pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärds-program. Frågan om att ge regeringen möjlighet att pröva förslagen till åtgärds-program regleras, som frågeställaren nämner, i Vattenförvaltningsförordningen (2004:660) 6 kapitel 4 §. Om åtgärdsprogrammet rör ett ”allmänt intresse av synnerlig vikt”, är vattenmyndigheterna skyldiga att ge regeringen möjlighet att pröva förslaget. Skyldigheten för vattenmyn-digheten att ge regeringen möjlighet att pröva förslaget gäller också om Havs- och vattenmyndigheten eller geologiska undersökning finner att förslaget ”allvarligt avviker” från vattenförvaltningsförord-ningen eller ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). Ytterligare en skyl-dighet för vattenmyndigheten att ge regeringen möjlighet att pröva för-slagen gäller om en annan myndighet eller kommun finner att de åtgärder som den föreslås vidta strider mot annan lagstiftning eller allvarligt avviker från vattenförvaltningsförordningen eller ramdirektivet för vatten. Det anges inte någon begränsning när det gäller vilken ”annan lagstiftning” de kan finna att åtgärderna strider mot.
frs · H212326 · 2015-04-01 00:00:00 — Dnr A2015/933/A Svar på fråga 2014/15:326 av (M) Återupptagen översyn av Arbetsförmedlingen har frågat mig om regeringens uppdrag till Statskontoret är mitt svar på svar på det tillkännagivande som har gjort om en översyn av Arbetsförmedlingen. Som jag svarade på fråga bereds ärendet med tillkännagivande inom och regeringen kommer att fatta ett beslut inom den angivna tidsramen.
frs · H212327 · 2015-04-01 00:00:00 — Ju2015/2842/Statssekr Svar på fråga 2014/15:327 av (FP) Kameraövervakning vid synagoga har frågat inrikesministern om han och regeringen avser att se över kameraövervakningslagen i syfte att underlätta tillståndsprövning i fall där verksamhet måste kunna få kameraövervaka i brottsförebyggande syfte. Frågan ställs mot bakgrund av ett beslut från i att inte meddela tillstånd till viss kameraövervakning vid synagoga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att jag inte kan uttala mig om det enskilda fall som hänvisar till i sin fråga. Jag kan dock konstatera att i har beviljat en ny ansökan från i om utökad kameraövervakning. Kameraövervakningslagen är en förhållandevis ny lag och trädde i kraft . Även om lagen alltså inte har funnits så länge är det viktigt att se till att lagstiftningen är väl anpassad till de skyddsbehov som förhållandena i vår omvärld ger upphov till. Terrordåden i , och har satt fokus på behovet att skydda bland annat synagogor, tidningsredaktioner och andra utsatta miljöer. Här har polisen en viktig uppgift. Kameraövervakning av utsatta fastigheter kan också vara en metod för att stärka skyddet. Mot bakgrund av den senaste tidens händelser är det därför viktigt att följa den fortsatta utvecklingen noga för att se huruvida kameraövervakningslag fungerar tillfredsställande.
frs · H212328 · 2015-04-01 00:00:00 — Dnr M2015/1410/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:328 av (M) Ångbåtstrafik som hotas av EU:s vattendirektiv har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att besöksnäringen och ångbåtstrafiken kan fortsätta även med EU:s vattendirektiv. Regeringens ambition är att ta krafttag i arbetet med att öka takten med att nå miljökvalitetsmålen och det krävs stora satsningar för att det ska vara möjligt att nå de havs- och vattenrelaterade målen. En tydlig ambitionshöjning och kraftfulla åtgärder behövs framöver. Många sjöar och vattendrag uppfyller inte god ekologisk status enligt EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Att skydda vårt vatten är och förblir viktigt för att skapa förutsättningar för besöksnäringen i . beslutade vattendelegationerna om åtgärdsprogram enligt vattendirektivet. Trots att dessa genomförs, har Sveriges sjöar vattendrag och havsområden ändå fortsatt stora miljöproblem. Vilka åtgärder som behövs och är lämpliga, och hur omfattande de ska vara beror på lokala förhållanden och problem. kommer vattendelegationerna att besluta om nya uppdaterade åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammen riktar sig till myndigheter och kommuner och anger vad de ska göra i form av exempelvis tillsyn, rådgivning, ändrade eller nya föreskrifter. är vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram ute på samråd. Detta pågår till och med . Vattenmyndigheterna har skickat ut underlaget för samråd till en lång rad myndigheter, kommuner och organisationer.
frs · H212329 · 2015-04-01 00:00:00 — Dnr S2015/2069/SF Svar på fråga 2014/15:329 av (M) Sjukskrivningar och förebyggande sjukpenning har frågat mig om jag anser att det finns skäl att vidare undersöka om det finns belägg för att förebyggande sjukpenning kan förebygga långtidssjukskrivning och vad jag avser att i så fall göra för att detta verktyg ska användas mer. En person har rätt till förebyggande sjukpenning när han eller hon genomgår en medicinsk behandling eller rehabilitering och på grund av detta inte kan förvärvsarbeta. Det ska handla om en behandling eller rehabilitering som syftar till att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstiden eller förkorta eller häva nedsättningen av arbetsförmågan helt eller delvis. Behandlingen eller rehabilitering ska ha ordinerats av läkare och ingå i en plan som har godkänts av . Förebyggande insatser på arbetsplatserna och inom hälso- och sjukvården är viktiga för att minska sjukfrånvaron, inte minst den psykiska ohälsan. Den förebyggande sjukpenningen syftar till att göra det möjligt för den enskilde att delta i förebyggande medicinska insatser. Jag har inte fått några indikationer om att sådana insatser inte kommer till stånd på grund av att människor inte kan vara borta från arbetet på grund av de inte fått ersättning för inkomstbortfall. Däremot finns det behov av fler förebyggande medicinska insatser och om dessa blir fler kan detta medföra ökad användning av förebyggande sjukpenning. Staten satsar på medicinsk rehabilitering inom en rehabiliteringsgaranti och dessa behandlingar ges i stor utsträckning i förebyggande syfte.
frs · H212330 · 2015-04-01 00:00:00 — Dnr Fi2015/1598 Svar på fråga 2014/15:330 av (M) Regeringens politik kring deinvesteringar har frågat närings- och innovationsministern om det är regeringens uppfattning att deinvesteringarna ska öka och om så är fallet, kommer då Sjunde AP-fonden få andra direktiv för hur den ska arbeta med att ta ansvar för miljö och etik. Frågan har överlämnats till mig. Ansvaret för AP-fondernas verksamhet och investeringsbeslut ligger enligt lag på AP-fondernas styrelser. Det pågår ett arbete att ta fram ett detaljerat förslag till ny lagstiftning om AP-fonderna. Förslaget kommer presenteras i en Departementspromemoria. Utgångspunkten för arbetet är Pensionsgruppens överenskommelse . I denna överenskommelse ingår att utveckla riktlinjer för hur AP-fonderna bör arbeta med hållbarhetsfrågor. Förslaget ska diskuteras i Pensionsgruppen och jag vill inte föregå den diskussionen.
frs · H212331 · 2015-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:331 av (M) Nationell säkerhetsstrategi och Försvarsberedningen och fråga 332 av (M) Den nationella säkerhetsstrategins organisering har frågat statsministern dels hur arbetet med den nationella säkerhetsstrategin ska vara organiserat när det gäller tidtabell och den parlamentariska förankringen, dels hur den nationella säkerhetsstrategin står i förhållande till den säkerhetspolitiska analys som i bred parlamentarisk förankring gjordes inom ramen för Försvarsberedningens arbete. Frågorna har överlämnats till mig och jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. Statsministern sade i att han önskar se samtal inte bara inför det försvarspolitiska beslutet utan även kring ett brett säkerhetsperspektiv där också andra säkerhetsrisker belyses, exempelvis terrorismen, den digitala sårbarheten, epidemier och klimatförändringar och utifrån detta skapar en gemensam, nationell säkerhetsstrategi för . Vid interpellationsdebatt i bekräftade statsministern att det skulle bjudas in till sådana samtal. Syftet med dessa samtal är att åskådliggöra de säkerhetsutmaningar som har att hantera. Försvarsberedningens säkerhetspolitiska rapport, Vägval i en globaliserad värld, samt Försvarsberedningens rapport, Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid, utgör tillsammans en god analys och grund för den försvarspolitiska inriktningsproposition regeringen avser lägga fram. De kan säkert utgöra ett gott underlag för samtal kring en nationell säkerhetsstrategi.
frs · H212332 · 2015-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:331 av (M) Nationell säkerhetsstrategi och Försvarsberedningen och fråga 332 av (M) Den nationella säkerhetsstrategins organisering har frågat statsministern dels hur arbetet med den nationella säkerhetsstrategin ska vara organiserat när det gäller tidtabell och den parlamentariska förankringen, dels hur den nationella säkerhetsstrategin står i förhållande till den säkerhetspolitiska analys som i bred parlamentarisk förankring gjordes inom ramen för Försvarsberedningens arbete. Frågorna har överlämnats till mig och jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. Statsministern sade i att han önskar se samtal inte bara inför det försvarspolitiska beslutet utan även kring ett brett säkerhetsperspektiv där också andra säkerhetsrisker belyses, exempelvis terrorismen, den digitala sårbarheten, epidemier och klimatförändringar och utifrån detta skapar en gemensam, nationell säkerhetsstrategi för . Vid interpellationsdebatt i bekräftade statsministern att det skulle bjudas in till sådana samtal. Syftet med dessa samtal är att åskådliggöra de säkerhetsutmaningar som har att hantera. Försvarsberedningens säkerhetspolitiska rapport, Vägval i en globaliserad värld, samt Försvarsberedningens rapport, Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid, utgör tillsammans en god analys och grund för den försvarspolitiska inriktningsproposition regeringen avser lägga fram. De kan säkert utgöra ett gott underlag för samtal kring en nationell säkerhetsstrategi.